ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
27 травня 2021 року           справа №200/9787/20-а 

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Сіваченка І.В., суддів: Компанієць І.Д., Гайдара А.В., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Донецькій області на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 13 січня 2021 року (повне судове рішення складено 14 січня 2021 року у м. Слов`янську) у справі № 200/9787/20-а (суддя в І інстанції Куденков К.О.) за позовом Приватного підприємства «Загрей» до Головного управління ДПС у Донецькій області,  Державної податкової служби України про визнання протиправними і скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

                                                           УСТАНОВИВ:

У жовтні 2020 року Приватне підприємство «Загрей» (далі – ПП «Загрей») звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС у Донецькій області (далі – ГУ ДПС у Донецькій області, відповідач-1), Державної податкової служби України (далі – ДПС України, відповідач-2), в якому просило: 
- визнати протиправним і скасувати рішення комісії регіонального рівня ГУ ДПС у Донецькій області № 1833329/38344390 від 13.08.2020 про відмову в реєстрації податкової накладної № 1 від 01.07.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних; 
- визнати протиправним і скасувати рішення комісії регіонального рівня ГУ ДПС у Донецькій області № 1833328/38344390 від 13.08.2020 про відмову в реєстрації податкової накладної № 2 від 06.07.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних; 
- зобов`язати ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 1 від 01.07.2020; 
- зобов`язати ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 2 від 06.07.2020; 
- визнати протиправними і скасувати рішення комісії регіонального рівня Головного управління ДПС у Донецькій області № 14220 від 09.07.2020 та № 16660 від 17.08.2020 про відповідність  ПП «Загрей»  критеріям ризиковості платника податку, зобов`язавши Головне управління ДПС у Донецькій області виключити ПП «Загрей» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Обґрунтовуючи позов ПП «Загрей» посилається на те, що дії відповідача на стадії прийняття оспорюваних рішень в сукупності з недотриманням відповідачем вимог законодавства на етапі зупинення реєстрації податкових накладних щодо оформлення квитанцій про зупинення реєстрації вказують на те, що рішення комісії регіонального рівня від 13.08.2020 № 1833328/38344390 та № 1833329/38344390  про відмову в реєстрації податкових накладних № 1 від 01.07.2020 і № 2 від 06.07.2020 є незаконними та підлягають скасуванню. Також зазначив, що проведені позивачем операції, у тому числі з ТОВ «Ернікс», ТОВ «Промтехтепло» і ПП «Сейл» не містять в собі критеріїв ризиків порушення норм податкового законодавства в трактуванні, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України № 1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, яка набрала чинності з 01.02.2020 (далі - Порядок № 1165), а тому не можуть бути охоплені поняттям «ризикові операції», як то зазначено відповідачем у рішенні № 16660 від 17.08.2020 про відповідність платника податку на додану вартість ПП «Загрей» критеріям платника податку.    
Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 13 січня 2021 року позов задоволено.
Не погодившись з таким судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення місцевого суду, прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права. 
В обґрунтування зазначив, що суд першої інстанції судом першої інстанції взагалі не було надано жодної оцінки самому змісту господарської операції, у зв`язку з виконанням якої і відбувається реєстрація податкових накладних, не було досліджено жодного документу, що мав би підтверджувати реальність здійснення такої господарської операції, у той час, як Верховним Судом неодноразово зазначалось, що аналіз реальності господарської діяльності повинен здійснюватися на підставі даних податкового, бухгалтерського обліку платника податків та відповідності їх дійсному економічному змісту. 
Апелянт наголошує, що непереконливо виглядає думка позивача про те, що «рішення комісії регіонального рівня про відповідність платника податку на додану вартість ПП «ЗАГРЕЙ» критеріям ризиковості платника податку є надуманим, безпідставним, тобто незаконним та підлягає скасуванню», оскільки внесенням позивача до переліку ризикових платників податку органами ДПС були здійснені заходи з інформаційно-аналітичного забезпечення власної діяльності шляхом наповнення власних інформаційних баз даних, а не винесення індивідуального акту у розумінні Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України). Також, слід відмітити, що та чи інша мотивація підстав та причин віднесення платника податку до переліку платників податку, що відповідає критеріям ризиковості платників податку, не змінює переліку документів, які необхідно буде надати такому платнику податків у зв`язку з можливим зупиненням реєстрації ПН / РК такого платника в ЄРПН. Як видно з пункту 5 Порядку прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року № 520 (далі - Порядок № 520), у якому наведено такий перелік, надання зазначених документів не пов`язується з будь-якими причинами, зазначеними в інших документах контролюючих органів, внаслідок чого обґрунтування позивачем власних позовних вимог не наведенням у рішенні контролюючого органу жодного джерела отримання інформації щодо ризиковості операцій є безпідставним.
Всі особи, які беруть участь у справі, у судове засідання не прибули, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, тому відповідно до п.2 ч.1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд апеляційної інстанції розглянув справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами. 
Відповідно до вимог ч. 1 та ч. 2 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. 
Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального права, встановила наступне.
ПП «Загрей» зареєстроване як юридична особа і знаходиться за адресою: 84122, Донецька область, м. Слов`янськ, провулок Світлодарський, будинок 1, приміщення 14, здійснює наступні види діяльності: 47.21 Роздрібна торгівля фруктами й овочами в спеціалізованих магазинах (основний); 46.31 Оптова торгівля фруктами й овочами; 79.12 Діяльність туристичних операторів; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 47.81 Роздрібна торгівля з лотків і на ринках харчовими продуктами, напоями та тютюновими виробами; 47.99 Інші види роздрібної торгівлі поза магазинами; 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань № 25662388 від 28.09.2020.
9 липня 2020 року комісією ГУ ДПС у Донецькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення № 14220 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку, підстава – п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, у графі податкова інформація зазначено «по платнику є наявна податкова інформація, а саме не встановлено реального джерела походження товарів».
Позивачем складена податкова накладна від 01.07.2020 № 1 щодо постачання на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Промтехтепло» товару – електроди графітовані Д-150 на обсяг постачання 501 000,00 грн., сума ПДВ 100 200,00 грн.
Позивач отримав квитанцію від 27 липня 2020 року, з якої випливає, що вказану податкову накладну доставлено до ДПС, документ прийнято, реєстрація в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена у зв`язку з тим, що позивач відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Позивачу запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Рішенням комісії Головного управління ДПС у Донецькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 1833329/38344390 від 13.08.2020 відмовлено в реєстрації податкової накладної від 01.07.2020 № 1 у зв`язку з ненаданням платником податку копій документів: розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків.
14 серпня 2020 року позивачем подана скарга на вказане рішення, яка залишена без задоволення рішенням від 21.08.2020 № 44636/38344390/2.
За взаємовідносинами з ТОВ «Промтехтепло» позивач надав копії: - договору поставки № 11-2017 від 01.11.2017, укладений між позивачем як постачальник і ТОВ «Промтехтепло» як покупець; - специфікації № 36 від 27.06.2020 на суму 601200,00 грн, у тому числі ПДВ 100200,00 грн щодо товару електроди графітовані Д-150; - видаткової накладної № 22 від 01.07.2020 щодо вказаного товару; - довіреності № 106 від 01.07.2020; - акта приймання-передачі товару № 22 від 01.07.2020; - рахунку-фактури № 22 від 01.07.2020.
Також позивачем надана копія платіжного доручення № 462 від 26.08.2020 щодо сплати ТОВ «Промтехтепло» на користь ПП «Загрей» 594 000,00 грн.
Позивачем складена податкова накладна від 06.07.2020 № 2 щодо постачання на користь Приватного підприємства «Сэйл» товару – електрод ИС 130.01 і вставка D46H23 на обсяг постачання 13 400,00 грн., сума ПДВ 2680,00 грн.
Позивач отримав квитанцію від 22 липня 2020 року, з якої випливає, що вказану податкову накладну доставлено до ДПС, документ прийнято, реєстрація в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена у зв`язку з тим, що позивач відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Позивачу запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Рішенням комісії Головного управління ДПС у Донецькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 1833328/38344390 від 13.08.2020 відмовлено в реєстрації податкової накладної від 06.07.2020 № 2 у зв`язку з ненаданням платником податку копій документів: розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків.
14 серпня 2020 року позивачем подана скарга на вказане рішення, яка залишена без задоволення рішенням від 21.08.2020 № 44542/38344390/2.
За взаємовідносинами з ПП «Сэйл» позивач надав копії: - договору поставки № 01-2020 від 01.07.2020, укладений між позивачем як постачальник і ПП «Сэйл»  як покупець; - специфікації № 1 від 01.07.2020 на суму 16080,00 грн, у тому числі ПДВ 2680,00 грн щодо товару електрод ИС 130.01 і вставка D46H23; - видаткової накладної № 23 від 06.07.2020 щодо вказаного товару; - довіреності № 15 від 06.07.2020; - акта приймання-передачі товару № 23 від 06.07.2020; - рахунку-фактури № 23 від 06.07.2020; - виписки з банківського рахунку позивача в ПАТ «ПУМБ» за липень 2020 року.
Також позивачем надані копії платіжного доручення № 123 від 27.08.2020 щодо сплати ПП «Сэйл» на користь ПП «Загрей» 4000,00 грн. і платіжного доручення № 123 від 27.08.2020 щодо сплати ПП «Сэйл» на користь ПП «Загрей» 12080,00 грн
Крім того, позивачем надана копія виписки з банківського рахунку позивача в ПАТ «ПУМБ» за липень 2020 року і відомість № 16 по рахунку № 361 «Розрахунки з покупцями» за липень 2020 року.
17 серпня 2020 року комісією ГУ ДПС у Донецькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення № 16660 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку (з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 11.08.2020), підстава – п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, у графі податкова інформація зазначено «встановлено наявність ризикових операцій».
За взаємовідносинами з Товариством з обмеженою відповідальністю «Ернікс» позивач надав копії: - договору поставки № 08-2020 від 30.06.2020, укладений між позивачем як покупець і Товариством з обмеженою відповідальністю «Ернікс»  як продавець; - специфікації № 1 від 30.06.2020 на суму 593760,00 грн, у тому числі ПДВ 98960,00 грн щодо товару, електроди графітовані Д-150, електрод ИС 130.01 і вставка D46H23; - рахунків на оплату № 20 від 06.07.2020, № 30 від 01.07.2020, № 31 від 01.07.2020, № 32 від 01.07.2020; - видаткових накладних № 20 від 06.07.2020, № 30 від 01.07.2020, № 31 від 01.07.2020, № 32 від 01.07.2020; - товарно-транспортних накладних № 20 від 06.07.2020, № 30 від 01.07.2020, № 31 від 01.07.2020, № 32 від 01.07.2020; - податкових накладних № 20 від 06.07.2020, № 30 від 01.07.2020, № 31 від 01.07.2020, № 32 від 01.07.2020; - платіжного доручення № 102 від 26.08.2020; - витягу ж-о № 6 по рахунку № 631 «Розрахунки з вітчизняними постачальниками» платниками ПДВ за липень 2020 року.
ПП «Загрей» наданий відповідачу-1 лист-пояснення № 18-202 від 11.08.2020.
Також на підтвердження надіслання до комісії відповідних документів, зокрема виписки, позивачем надані відповідні повідомлення, квитанції і документи довільного характеру.
Відповідачем надана копія інформаційно-аналітичної довідки щодо виявлення суб`єкта господарювання, який відповідає критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, складеної стосовно позивача, за якою ПП «Загрей» відповідає критеріям ризиковості платника ПДВ згідно з п. 8 критеріїв ризиковості додатку 1 до Порядку зупинення № 1165. Підставою такого висновку зазначено наступне: за результатами проведеного аналізу діяльності позивача з використанням баз даних ДПС України встановлено, що платником зареєстровані податкові накладні з номенклатурою товарів: дисперсія ПВА, глинозем металургійний, брикети паливні, придбані у суб`єктів господарювання, які здійснюють підміну номенклатури товарів (послуг) у першій ланці.
Пунктом 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України (далі – ПК України), у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, передбачено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Також пунктом 201.10 ст. 201 ПК України встановлено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Згідно з п.201.16 ст.201 ПК України встановлено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Приписами п.п.12-14 Порядку № 1246 передбачено, що після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.
Пунктом 20 Порядку № 1246 передбачено, що у разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду. 
Згідно з п.п.6, 7, 11 Порядку № 1165, передбачено, що в разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).
У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.
Пунктом 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість (Додаток 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних) передбачено: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Пунктом 5 Порядку № 520 передбачено, що перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.
Відповідно до пунктів 11 і 13 Порядку № 520 Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.
Рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.
Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.
Вживання податковим органом загального посилання на ненадання платником податку копій документів: розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів певних документів. 
Позивач надав виписку з банківського рахунку за липень 2020 року. При цьому, розрахунки з покупцями були проведені після подання податкових накладних до реєстрації.
Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.
В оскаржуваних рішеннях зазначено загальну, неконкретизовану і неоднозначну причину відмови в реєстрації податкової накладної.
У рішенні комісії від  9 липня 2020 року № 14220 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку у графі податкова інформація зазначено «по платнику є наявна податкова інформація, а саме не встановлено реального джерела походження товарів». Також у рішенні комісії від 17 серпня 2020 року № 16660 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку у графі податкова інформація зазначено «встановлено наявність ризикових операцій».
Згідно з ч. 1 ст. 16 Закону України від 2 жовтня 1992 року № 2657-XII «Про інформацію» Податкова інформація - сукупність відомостей і даних, що створені або отримані суб`єктами інформаційних відносин у процесі поточної діяльності і необхідні для реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій у порядку, встановленому Податковим кодексом України.
Відповідно до п. 74.1 ст. 74 ПК України зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики.
Отже, у вказаних рішеннях про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку контролюючим органом не наведено певної податкової інформації, а зазначено лише результат її опрацювання.
Колегія суддів погоджується з висновком місцевого суду, що оскаржувані в цій справі рішення є невмотивованим, оскільки їх зміст не дає чіткого розуміння обставин, за яких було прийняте негативне для платника податків рішення.
Також слід наголосити, що прозорість адміністративних процедур є ефективним запобіжником державному свавіллю.  Вмотивоване рішення демонструє особі, що вона була почута, дає стороні можливість апелювати проти нього. Лише за умови прийняття обґрунтованого рішення може забезпечуватися належний публічний та, зокрема, судовий контроль за адміністративними актами суб`єкта владних повноважень.
Спірними рішенням порушенні законні інтереси позивача щодо належного виконання обов`язку реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.
З огляду на викладене, місцевий суд дійшов правильного висновку про протиправність оскаржуваних рішень і наявність підстав для їх скасування.
Згідно з п. 20 Порядку № 1246 у разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.
Частинами першою та другою статті 77 КАС України унормовано, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Податковим органом, у свою чергу, не наведено переконливих доводів, що ґрунтуються на об`єктивній інформації та спростовують факти господарської діяльності, засвідчені вказаними документами, а також не представлено доказів на підтвердження того, що відомості, які містяться у цих документах, неповні, недостовірні та (або) суперечливі.
Враховуючи наведене та встановлені фактичні обставини справи, колегія суддів погоджується з висновком місцевого суду, що відповідач-2 як суб`єкт владних повноважень не довів правомірність своїх рішень. Натомість, позивачем доведено та підтверджено належними доказами обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, які задоволені після перегляду справи апеляційним судом.
Суд апеляційної інстанції відхиляє посилання відповідача-2 на правову позицію Верховного Суду, викладену у постановах від 29.05.2020 у справі № 826/27811/15, від 06.08.2019 у справі № 160/8481/18.
Так, зміст правовідносин з метою з`ясування їх подібності (тотожність, аналогічність) визначається обставинами кожної конкретної справи, зокрема предмети спору, підстави позову, зміст позовних вимог і встановлені судом фактичні обставини, а також наявне однакове матеріально-правове регулювання спірних правовідносин.
У наведених справах Верховний Суд зробив висновок, що надання платником фінансово-господарських, бухгалтерських та інших документів під час проведення перевірки є необхідною умовою підтвердження правомірності задекларованих ним показників податкового обліку. Обов`язок платника зберігати документи й надавати їх під час перевірки контролюючому органу кореспондує з компетенцією останнього здійснювати перевірку на підставі документів. Ненадання платником податків документів на підтвердження задекларованих показників податкового обліку прирівнюється нормами пункту 44.6 статті 44 ПК України до їх відсутності. Винятком є випадки виїмки документів або іншого їх вилучення правоохоронними органами та іншими компетентними органами. Якщо платник податків після закінчення перевірки та до прийняття рішення контролюючим органом за результатами такої перевірки надає документи, що підтверджують показники, відображені ним у податковій звітності, але не надані під час перевірки (у випадках, передбачених абзацами другим і четвертим пункту 44.7 цієї статті), такі документи повинні бути враховані контролюючим органом під час розгляду ним питання про прийняття рішення.
Отже, предмет спору та обставини у наведених справах є відмінними від цієї справи.
Апеляційний суд зазначає, що дослідження факту здійснення господарських операцій, на виконання яких складено податкову накладну, є предметом документальних перевірок, тоді як в даному випадку обов`язком контролюючого органу є перевірка відповідності вказаних документів формі, встановленій діючим законодавством.
Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення із додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.
Керуючись статями 291, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

                                                        ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Донецькій області – залишити без задоволення.
Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 13 січня 2021 року в справі № 200/9787/20-а – залишити без змін.
Повне судове рішення – 27 травня 2021 року.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку, передбаченому ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Колегія суддів                                                                      І. В. Сіваченко

                                                                                          І.Д. Компанієць 

                                                                                          А.В. Гайдар