ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 червня 2021 р.	Справа № 520/17851/2020	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Жигилія С.П.,
Суддів: Русанової В.Б. ,  Перцової Т.С. ,
за участю: секретаря судового засідання - Севастьянової А.Ю.  
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 25.02.2021 (суддя Біленський О.О.; м. Харків; повний текст рішення складено 04.03.2021) по справі № 520/17851/2020
за позовом  ОСОБА_1     
до Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції              
про визнання протиправним та скасування наказу,
          ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 (надалі також - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції (надалі також - відповідач, УПП в Харківській області ДПП), в якому просив суд:
- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції № 121 від 11.11.2020 року про застосування до інспектора взводу № 2 роти № 1 батальйону № 4 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани. 
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 25 лютого 2021 року в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції (61033, м. Харків, вул. Шевченка, 315-А) про визнання протиправним та скасування наказу - відмовлено.
Позивач не погодився з рішенням суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу в якій, посилаючись на його прийняття з порушенням норм матеріального і процесуального права, при неповному з`ясуванні обставин, що мають значення для справи, недоведеності обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, невідповідності висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 25.02.2021 та ухвалити нове судове рішення про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .
Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги позивач посилається на незаконність оскарженого наказу з огляду на відсутність в ньому жодних фактичних підстав застосування дисциплінарного стягнення, відсутність в ньому інформації про час, місце та обставини вчинення дисциплінарного проступку, відсутність у наказі даних щодо вини та мотиву вчинення правопорушення, а також допущені порушення під час проведеного службового розслідування. Вказує, що судом першої інстанції не було надано оцінки тому, що на позивача були покладені не передбачені його посадовою інструкцією обов`язки з охорони адміністративної будівлі, оскільки позивач не входить до складу чергового підрозділу УПП в Харківській області і його служба відповідно до його посадової інструкції полягає виключно в охороні громадського порядку при патрулюванні міста та його об`єктів. Крім того, залучення позивача до несення служби у складі чергової зміни було здійснене без видання письмового наказу, що є порушенням приписів ч. 3 ст. 59 Закону України "Про Національну поліцію". Також позивач вважає, що ні службовим розслідуванням, ні оспорюваним наказом, ні рішенням суду не встановлена ні вина ОСОБА_1 у вчиненні ним дисциплінарного правопорушення, ні мотиви вчинення ним цього правопорушення. Окрім зазначеного позивач посилається на те, що його не було повідомлено про відкриття службового розслідування, чи було позбавлено позивача передбаченого положеннями п. 10 ч. 6 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України права на правничу допомогу та захист своїх прав під час розгляду скарг або під час проведення службових розслідувань, у зв`язку з чим позивач вважає, що висновки службового розслідування не можуть мати жодного юридичного значення.
Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу в якому, наполягаючи на законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції, просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.
Сторони в судове засідання суду апеляційної інстанції не з`явились, про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлені в установленому законом порядку.
Згідно з ч. 2 ст. 313 КАС України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення справи, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не визнана судом обов`язковою, колегія суддів визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності сторін, без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу у відповідності до ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з таких підстав.
Судом встановлено, що 21.09.2020 до керівництва УПП в Харківській області ДПП надійшов рапорт старшого інспектора з особливих доручень відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції Косінської В.В. про те, що 18.09.2020 під час здійснення перевірки несення служби нарядом з охорони адміністративної будівлі території управління командиром роти №1 батальйону №4 УПП в Харківській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 , виявлено порушення службової дисципліни з боку інспектора взводу № 2 роти № 1 батальйону №4 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який під час несення служби 18.09.2020 о 04.12 годин за адресою: місто Харків, вул. Шевченко, б.28 спав у власному автомобілі СІТRОЕN, номерний знак НОМЕР_2 , тим самим свідомо самоусунувся від несення служби.
Відповідно до наказу УПП в Харківській області ДПП 17.09.2020 №336 «Про призначення розслідування та утворення дисциплінарної комісії» було проведено службове розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни з боку інспектора взводу №2 роти №1 батальйону №4 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який під час несення служби 18.09.2020 о 04.12 годин за адресою: м. Харків, вул. Шевченко, 28 спав у власному автомобілі СІТRОЕN, номерний знак НОМЕР_2 , тим самим свідомо самоусунувся від несення служби.
За результатами службового розслідування дисциплінарна комісія дійшла висновку, що  інспектор взводу №2 роти №1 батальйону №4 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 . маючи при собі табельну вогнепальну зброю, перервав несення служби, що виразилось у втраті контролю за оточуючим середовищем, спав у власному транспортному засобі СЇТRОЕN, номерний знак НОМЕР_2 , тим самим свідомо самоусунувся від несення служби.
Відповідно до наказу №121 від 11.11.2020 начальника Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції інспектора взводу №2 роти №1 батальйону №4 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 було притягнуто до дисциплінарної відповідальності та оголошено сувору догану.
Не погоджуючись з вказаним наказом, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.
Приймаючи рішення по відмову у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції суд першої інстанції дійшов висновку, що оскаржуваний наказ начальника Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції № 121 від 11.11.2020 року про застосування до інспектора взводу № 2 роти № 1 батальйону № 4 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани є правомірним.
Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною 2 статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 року № 580-VІІІ (надалі - Закон №580-VІІІ).
Відповідно до статті 1 Закону № 580-VІІІ, Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Статтею 3 Закону № 580-VІІІ визначено, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами. Під час виконання своїх завдань поліція забезпечує дотримання прав і свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами України, згода обов`язковість яких надана Верховною Радою України, і сприяє їх реалізації.
Основні обов`язки поліцейського встановлені статтею 18 Закону № 580-VІІІ.
За приписами пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону № 580-VІІІ, поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Частиною другою статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України.
Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-УІІІ затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут), відповідно до преамбули якого, цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Статтею 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Підпунктом 1, 2, 4 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону.
За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (частина 1 статті 11 Дисциплінарного статуту).
Статтею 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (частини 1, 2 статті 13 Дисциплінарного статуту).
Частиною 3 статті 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Згідно зі статтею 14 Дисциплінарного статуту, з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків, проводиться службове розслідування.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України. (ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту).
Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807 (надалі-Порядок).
Пунктом 1, 2 розділу 2 вказаного Порядку передбачено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до п. 1-3 розділу 5 Порядку № 893 від 07.11.2018, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
На підставі пункту першого Розділу VІ Порядку №893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
Згідно з п. 1 розділу VІІ Порядку № 893, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.
Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Відповідно до ч. 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту, під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Судовим розглядом встановлено, що у зв`язку з надходженням 21.09.2020 до керівництва УПП в Харківській області ДПП надійшов рапорт старшого інспектора з особливих доручень відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції Косінської В.В. про те, що 18.09.2020 під час здійснення перевірки несення служби нарядом з охорони адміністративної будівлі території управління командиром роти №1 батальйону №4 УПП в Харківській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 , виявлено порушення службової дисципліни з боку інспектора взводу №2 роти №1 батальйону №4 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який під час несення служби 18.09.2020 о 04.12 годин за адресою: АДРЕСА_2 спав у власному автомобілі СІТRОЕN, номерний знак НОМЕР_2 , тим самим свідомо самоусунувся від несення служби, за вказаним фактом призначено та проведено службове розслідування, за результатами якого дисциплінарною комісією складено висновок службового розслідування від 10.11.2020.
Службовим розслідуванням встановлено та зафіксовано у висновку службового розслідування, що у нічну зміну з 20.00 год. 17.09.2020 до 08.00 год. 18.09.2020 згідно дислокації сил та засобів УПП в Харківській області ДПП інспектор взводу №2 роти №1 батальйону №4 УПП в Харківській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_1 зобов`язаний був здійснювати охорону адміністративної будівлі, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 .
У відповідності до книги нарядів роти №1 батальйону №4 УПП в Харківській області ДПП встановлено, що 17.09.2020 о 18:45 ОСОБА_1 , отримав вогнепальну зброю «ФОРТ - 17», 2 магазини та 28 набоїв, про що свідчать підписи у зазначеному журналі.
Дисциплінарною комісією було опитано ОСОБА_1 , який пояснив, що 18.09.2020 близько 04.00 під час несення служби за вищевказаною адресою, пішов на перерву поїсти та відпочити, оскільки на вищевказаному місці несення служби, відсутнє місце для прийому їжі. Останній направився у бік власного транспортного засобу, який перебував на майданчику для паркування, попередньо попередивши своїх напарників. Під час прийому їжі лейтенант поліції ОСОБА_1 замислився та відволікся повністю поглинувши у свої думки. В цей самий час почув стук у вікно автомобіля та побачив командира роти №1 батальйону №4 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 . Останній запитав причину самоусунення від несення служби, на що лейтенант поліції ОСОБА_1 відповів, що замислився та відволікся. Оскільки ОСОБА_1 перебував на перерві він вирішив, що має право на відпочинок у такий спосіб та якщо це заборонено, то готовий прийняти як недолік. Додатково ОСОБА_1 повідомив, що йому треба розуміти, що таке відпочинок, обідня перерва та як їх можливо використовувати. Також останній наголосив, що не спав, тому що у такому випадку не почув би стук у вікно автомобілю.
Опитаний в ході службового розслідування командир роти № 1 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_2 пояснив, що 17.09.2020 о 19.00 у складі екіпажу №0040 спільно з командиром батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП майором поліції ОСОБА_3 заступив на нічне чергування. 18.09.2020 близько о 04.12 год. під час здійснення перевірки несення служби нарядами поліції з охорони адміністративної будівлі, розташованої за адресою, АДРЕСА_2 виявлено факт свідомого самоусунення від несення служби інспектора взводу №2 роти №1 батальйону №4 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який спав у власному транспортному засобі СЇТRОЕN, номерний знак НОМЕР_2 , який був розташований на майданчику для паркування. Старший лейтенант поліції ОСОБА_2 зауважив, що лейтенант поліції ОСОБА_1 абсолютно не контролював ситуацію довкола створивши можливі умови для незаконного заволодіння табельною вогнепальною зброєю та завданні шкоди, як самому ОСОБА_1 так і іншим поліцейським. За вказаним фактом складено рапорт на ім`я начальника УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 .
Також, в результаті перегляду відеозапису з портативного відеорегістратора командира роти № 1 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 № 233 від 18.09.2020 Дисциплінарною комісією було встановлено, що ОСОБА_1 , знаходячись в цивільному транспортному засобі темного кольору, перебував в положенні сидячи з заплющеними очима на водійському сидінні, з нахиленим вперед тулубом, не ворушився, на зовнішні подразники, як то перебування біля автомобілю сторонніх осіб, направлене у вікна автомобілю світло не реагував, що свідчить про притаманне стану сну, зменшення контакту з навколишнім середовищем та відключенням свідомості, тим самим свідомо самоусунувся від несення служби. 
Крім того, до матеріалів службового розслідування була долучена службова характеристика на інспектора взводу № 2 роти № 1 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 відповідно до якої, за період служби з 13.07.2018 по 23.10.2020 зарекомендував себе як неоднозначний працівник, який за певних умов здатен виконувати поставлені перед ним завдання, так і за інших умов, часто виконує свої обов`язки на належному рівні, схильний до незрозумілих дій, які можуть негативно впливати на результати роботи.
За результатами службового розслідування дисциплінарна комісія дійшла висновку, що  інспектор взводу №2 роти №1 батальйону №4 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 , маючи при собі табельну вогнепальну зброю, перервав несення служби, що виразилось у втраті контролю за оточуючим середовищем, спав у власному транспортному засобі СЇТRОЕN, номерний знак НОМЕР_2 , тим самим свідомо самоусунувся від несення служби.
Відповідно до підпунктів 1, 2 пункту 2.1 розділу II Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 22.11.2018 №5217 (далі - Інструкція), поліцейський патрульної поліції відповідно до покладених на нього завдань під час несення служби здійснює безперервне та цілодобове патрулювання території обслуговування з метою забезпечення публічної безпеки і порядку, контролю за дотриманням правил дорожнього руху, забезпечення його безпеки та за правомірністю експлуатації транспортних засобів на вулично-дорожній мережі, первинне реагування на правопорушення (в тому числі ті, що надходять на планшет), а також самостійне виявлення правопорушень під час патрулювання та в інших випадках, передбачених законодавством.
Окрім цього, згідно з підпунктами 1, 10 пункту 3.1 розділу III Інструкції, поліцейський патрульної поліції під час несення служби зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність патрульної поліції, а також та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої обов`язки і накази керівництва, постійно і наполегливо самовдосконалюватись, підвищувати рівень довіри суспільства до поліції.
Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України "Про Національну поліцію", поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 91 Закону України "Про національну поліцію" особливий характер служби в поліції містить такі спеціальні умови для певних категорій поліцейських: 1) службу у святкові та вихідні дні; 2) службу позмінно; 3) службу з нерівномірним графіком; 4) службу в нічний час. Розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції.
Відповідно до статті 94 Закону України "Про національну поліцію", постанови №988, з метою впорядкування структури та умов грошового забезпечення поліцейських та курсантів вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських - наказом МВС України від 06.04.2016 №260 затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання (далі - Порядок №260).
Відповідно до пункту 20 розділу І Порядку № 260, за виконання службових обов`язків понад установлений службовий час, у вихідні, святкові та неробочі дні грошове забезпечення поліцейським додатково не виплачується.
Відповідно до пункту 11 розділу ІІ Порядку №260, поліцейським, які виконують службові обов`язки в нічний час, виплачується доплата за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.
Службою в нічний час вважається виконання поліцейськими службових обов`язків у період з 22.00 до 06.00.
Поліцейським, які несуть службу в нічний час, надається перерва для відпочинку та харчування тривалістю не більше двох годин. Перерва для відпочинку і харчування не включається в службовий час.
Доказів того, що позивач повідомляв відповідача про здійснення перерви матеріали справи не містять, у зв`язку з чим неможливо встановити коли саме позивачем було здійснено перерву та на який проміжок часу, скільки разів та на який час могла робитись така перерва позивачем протягом зміни.
Враховуючи, що положення вказаного Порядку та Закону не передбачають сну поліцейського під час несення служби та патрулювання підпорядкованої йому території, такі дії поліцейського свідчать про порушення службової дисципліни під час несення служби, оскільки ним не дотримано законодавства при виконанні посадових (функціональних) обов`язків.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що сон поліцейського під час несення служби є серйозним дисциплінарним проступком, враховуючи те, що поліцейський під час сну не може забезпечувати громадську безпеку на визначеній території. Така подія може призвести до заволодіння невідомими особами табельною вогнепальною зброєю поліцейських, їх спеціальними засобами та іншими матеріальними цінностями переданими їм у користування департаментом патрульної поліції.
Відповідно до п. 1 розділу 1 Наказу МВС від 01.02.2016 № 70 "Про затвердження Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю" (далі - Наказ № 70), ця Інструкція визначає систему заходів, спрямованих на забезпечення особистої безпеки поліцейських, запобігання загибелі, пораненням і травмуванню їх та інших осіб під час поводження з вогнепальною зброєю, ручним протитанковим і підствольним гранатометами, реактивною протитанковою і бойовою ручною гранатами (далі - зброя).
Згідно пп. 4 п. 3 наказу № 70 забезпечення особистої безпеки поліцейськими при поводженні зі зброєю є складовою частиною службової діяльності органів (закладів, установ) поліції і здійснюється під час виконання службових обов`язків поліцейськими з протидії злочинності, дотримання публічної безпеки і порядку.
Поліцейський, за яким закріплена вогнепальна зброя, зобов`язаний: 1) знати та точно виконувати вимоги, встановлені цією Інструкцією; 2) забезпечити зберігання зброї і підтримувати її у справному та змащеному стані; 3) отримавши вогнепальну зброю та боєприпаси, діяти відповідно до вимог, передбачених розділами III, IV цієї Інструкції; 4) під час виконання службових обов`язків, проведення практичних стрільб постійно контролювати наявність отриманої зброї (боєприпасів) та не допускати випадіння її або витягування з кобури (спеціального спорядження) іншими особами; 5) здати зброю і боєприпаси до чергової частини органу (закладу, установи) поліції негайно після виконання службових обов`язків.
Пунктом 5 розділу IV Інструкції № 70 встановлено, що під час несення служби поліцейським слід постійно контролювати наявність отриманої зброї, серед іншого вжити заходів, які б унеможливлювали втрату пістолету.
Європейський суд з прав людини зазначив, що від держав очікується встановлення високих професійних стандартів у рамках їх правоохоронних систем і забезпечення того, щоб особи, які перебувають на службі в таких системах, відповідали необхідним критеріям (рішення від 12 січня 2012 року у справі «Горовенки та Бугара проти України» (Заяви №№ 36146/05 та 42418/05) п. 38).
В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Застосування дисциплінарного стягнення здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що дисциплінарна комісія у даному конкретному випадку обставини діяння поліцейського з`ясувала повно, оцінила вірно, вчинене поліцейським діяння кваліфікувала правильно, норму закону визначила неналежну, зміст норми права витлумачила відповідно до її дійсної суті, а, відтак, забезпечила дотримання процедури притягнення особи до відповідальності.
Дисциплінарною комісією взяті до уваги усі суттєві поза розумним сумнівом аспекти, які здатні вплинути на міру відповідальності особи, а саме: негативний досвід громадянина України від неприбуття поліцейського за викликом та втрата довіри до належності функціонування поліції у цілому. Наслідки цього проступку є явними та очевидними і не підлягають окремому викладенню у тексті Висновку.
Суб`єкт владних повноважень, начальник Управління, у спірних правовідносинах діяв виключно на реалізацію суджень Висновку Дисциплінарної комісії.
Порушень, недоліків або дефектів у реалізації цим суб`єктом владних повноважень управлінських функцій контролю за дисципліною у сфері поліцейської діяльності судовим розглядом не встановлено.
Перевіряючи наведені учасниками справи аргументи змістом належних норм права та приєднаними до справи доказами, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правильно встановлено, що у ході розгляду справи відповідачем подані докази відповідності закону оскарженого рішення (діяння), а обсяг використаних доказів та обрані мотиви дозволяють визнати юридично правильними та фактично обґрунтованими ті підстави, які покладені адміністративним органом в основу оскарженого рішення.
Отже,  застосування у відношення позивача дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани є правомірним та вчиненим на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних  стягнень.
Встановлені судом обставини справи підтверджують, що відповідачем було дотримано порядок проведення службового розслідування та встановлено фактичні порушення з боку позивача, відповідно підстави для визнання  протиправним та скасування наказу начальника Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції №121 від 11.11.2020 року про застосування до інспектора взводу №2 роти №1 батальйону №4 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани - відсутні.
Посилання позивача на те, що відповідачем не було повідомлено позивача про відкриття службового розслідування, що позбавило його права на правничу допомогу та захист своїх прав, колегія суддів відхиляє, оскільки, як свідчать матеріали справи, позивач був обізнаний про проведення відносно нього службового розслідування, в ході проведення якого ним було надано пояснення 23.10.2020. При цьому, висновок службового розслідування складений та затверджений посадовими особами відповідача 10.11.2020, що свідчить про те, що позивач мав можливість скористатися своїм правом на правову допомогу та іншими правами, передбаченими Дисциплінарним статутом та Порядком № 893.
Також колегія суддів відхиляє доводи позивача про те, що в його посадові обов`язки не входить охорона адміністративного приміщення Управління поліції в Харківській області, а отже він не міг нести відповідальність за порушення допущені в процесі цієї охорони, оскільки дії відповідача щодо залучення позивача до несення служби у складі чергової зміни не є предметом оскарження у цій справі, водночас матеріалами справи підтверджується та не заперечується позивачем, що позивач заступив у нічну зміну з 20.00 год. 17.09.2020 до 08.00 год. 18.09.2020 для здійснення охорони адміністративної будівлі та отримав вогнепальну зброю «ФОРТ - 17», 2 магазини та 28 набоїв, тобто від виконання цих обов`язків, які як на думку позивача незаконно на нього покладені, він не відмовився.  
Решта доводів апеляційної скарги також висновків суду не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.
При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (№ 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (№ 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (RuizTorijav.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).
Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. 
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
На підставі викладеного, колегія суддів, погоджується з висновками суду першої інстанції про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 , вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми процесуального права.
Керуючись ст.ст. 229, 241, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 327-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 25.02.2021 року по справі № 520/17851/2020 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду. 

Головуючий суддя 	(підпис)	С.П. Жигилій	
Судді	(підпис)  (підпис) 	В.Б. Русанова    Т.С. Перцова   	
Повний текст постанови складено  18.06.2021 року