ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/380/21 Справа № 188/996/19 	  	Суддя у 1-й інстанції - Полубан М. П. Суддя у 2-й інстанції - Свистунова О. В.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2021 року                                                                м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді – Свистунової О.В.,
суддів – Єлізаренко І.А., Петешенкової М.Ю.,
за участю секретаря – Гулієва М.І.о.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпро

апеляційну скаргу  ОСОБА_1 

на рішення Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області від 15 червня 2020 року

по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства “ДТЕК Павлоградвугілля”, треті особи: Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області, Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, про визнання нещасного випадку пов`язаного з виробництвом, скасування акту за формою Н-5 та зобов`язання скласти акт за формою Н-1, –

В С Т А Н О В И Л А:

У липні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства “ДТЕК Павлоградвугілля” (далі – ПрАТ “ДТЕК Павлоградвугілля”), треті особи: Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області, Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, про визнання нещасного випадку пов`язаного з виробництвом, скасування акту за формою Н-5 та зобов`язання скласти акт за формою Н-1.

Позовна заява мотивована тим, що з 05.02.2013 року він працює начальником зміни виробничої служби виробничого структурного підрозділу “Шахтоуправління Дніпровське” ПрАТ “ДТЕК Павлоградвугілля”.

07 червня 2019 року під час виконання посадових обов`язків з ним стався нещасний випадок за наступних обставин: 06.06.2019 року він прибув на шахту в четверту зміну, згідно затвердженого «Графіку виходів виробничої служби №1 на червень місяць 2019 року».

Робота на шахті в четверту зміну здійснюється з 02-00 год. до 08-00 год. 07.06.2019 року о 01 год. 00 хв. в шахту на горизонт 300 метрів для здійснення контролю за виконанням робіт на виробничих дільницях він поїхав в пасажирській вагонетці до 536 північної лави дільниці з видобутку вугілля № 2. Після обстеження прилеглих до 536 північної лави штреків та самої 536 лави пішов до центрального пульту керування, що розташований на 536 північному збірному штреку, щоб передати по телефону гірничому диспетчеру фактичний стан справ на дільниці з видобутку вугілля № 2.

О 06 годині 40 хвилин підійшовши метра за три до центрального пульту керування, що знаходиться на 536 північному збірному штреку, побачив, що шахтний телефон зайнятий, так як по ньому розмовляв ОСОБА_2 , він присів на відрізок ремонтини. Раптово відчув сильний удар по голові. Від болю він впав на четвереньки та закричав. Потім втратив свідомість. Прийшовши до тями, він відчував сильний біль у голові. ОСОБА_2 допоміг підвестися та присісти осторонь. В цей час до них підійшов електрослюсар дільниці № 2 ОСОБА_3 . Коли зняв каску, провів рукою по голові, та побачивши на пальцях руки кров, попросив ОСОБА_3 та ОСОБА_2 оглянути мою голову. Оглянувши голову ОСОБА_3 сказав, що на голові мається глибока рана.

Коли він підійшов до телефону, його знудило і він почав блювати на працюючий конвейер ПТК та відчув запаморочення в голові. Зрозумів, що йому необхідна медична допомога, подзвонив своєму безпосередньому керівнику ОСОБА_4 , повідомив його, що його травмувало і запитав, що робити.

Після цього, за порадою ОСОБА_4 , подзвонив гірничому диспетчеру, повідомивши його про те, що він був травмований, у зв`язку з чим почуває себе недобре. Коли почав озиратися навколо, то побачив кусок породи, що лежав неподалік від того місця, де сидів перед травмуванням, на що вказав ОСОБА_2 . Він зрозумів, що з незатягнутого простору кровлі гірничої виробітки випав шматок породи, який травмував його в область голови і він вказав це місце та шматок породи ОСОБА_2 .

Після цього, він направився до заїзду виробки та у супроводі ОСОБА_2 , який наздогнав його, дійшов до заїзду виробки, де на мене чекала пасажирська вагонетка, в яку згодом сіла і медична сестра ОСОБА_5 .

Разом з медичною сестрою його доставили до стовбуру горизонту 300 метрів, де медична сестра ставила йому уколи, намагалася поставити крапельницю, але це їй не вдалося, після чого його з медичною сестрою та машиністом електровозу ОСОБА_6 вивезли на поверхню. На поверхні його доставили до пункту охорони здоров`я, де надавалася медична допомога, а звідти бригадою реанімаційно-протишокової групи ВГСО-8 був доставлений до КЗ “Павлоградська міська лікарня №4 Дніпропетровської обласної ради”, де оглянувши його, лікарі поставили діагноз – забій, гематома м`яких тканин голови.

07 червня 2019 року у КЗ “Павлоградська міська лікарня №4 Дніпропетровської обласної ради” йому був виписаний лікарняний лист для амбулаторного лікування та направили на консультацію до нейрохірурга.

Повернувшись додому, він втратив свідомість, у зв`язку з чим була викликана машина швидкої медичної допомоги, якою був доставлений до КЗ “Петропавлівська центральна районна лікарня Дніпропетровської обласної ради”, де знаходився на стаціонарному лікуванні з 07.06.2019 року по 09.06.2019 року з діагнозом: закрита черепно-мозкова травма, струс головного мозку, забій м`яких тканин голови.

Після чого з 10.06.2019 року по 21.06.2019 року він лікувався в умовах стаціонару у відділенні нейрохірургії № 2 КЗ “Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечникова” з діагнозом: закрита черепно-мозкова травма, струс головного мозку. 21.06.2019 року був виписаний на амбулаторне лікування за місцем проживання.

У зв`язку з тим, що у нього продовжувалися головні болі, запаморочення та загальна слабкість, він був направлений психіатром КЗ “Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечникова” на обстеження та лікування до КЗ “Дніпропетровська клінічна психіатрична лікарня Дніпропетровської обласної ради”, де продовжує лікування в теперішній час.

Доказом зазначених обставин є: копія виписки із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого за № 1162 КЗ “Петропавлівська центральна районна лікарня Дніпропетровської обласної ради”, копія виписки із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого № Є5709 відділення нейрохірургії № 2 КЗ “Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечнікова”, копія довідки комп`ютерної томографії, копія довідки приймального відділення КЗ “Павлоградська міська лікарня №4 Павлоградської міської ради”.

Після нещасного випадку, 07.06.2019 року, що з ним стався в шахті відповідачем була створена комісія по розслідуванню даного нещасного випадку, яка 11.06.2019 року на своєму засіданні, розглянувши матеріали, дійшла висновку, що даний нещасний випадок, який стався з ним не відноситься до виробничого, визначається як нещасний випадок не пов`язаний з виробництвом, а тому він обліку не підлягає і акт за формою Н-1 не складається, а тому було складено акт за формою Н-5.

Не погодившись з висновками комісії, він 19.06.2019 року звернувся до Головного управління Держпраці у Дніпропетровської області з заявою про проведення додаткового розслідування нещасного випадку, що стався з ним та незгоди з актом за формою Н-5.

Заступник начальника відділу гірничотехнічного нагляду у вугільній промисловості листом за № А-719-11/04 від 21.06.20019 року, який він отримав 02.07.2019 року, повідомив йому, що нещасний випадок, який стався з ним 07.06.2019 року визначається, як нещасний випадок, не пов`язаний з виробництвом, обліку не підлягає, акт за формою Н-1 не складається і підстав для додаткового розслідування немає.

З висновками від 11.06.2019 року комісії виробничого структурного підрозділу “Шахтоуправління Дніпровське” ПрАТ “ДТЕК Павлоградвугілля” по розслідуванню нещасного випадку, що стався з ним 07.06.2019 року та відмовою Головного управління Держпраці у Дніпропетровської області від 21.06.2019 року про проведення додаткового розслідування даного нещасного випадку та складання акту за формою Н-1, він не згоден з наступних підстав.

Відповідно до статті 171 КЗпП та статті 22 Закону України “Про охорону праці” роботодавець повинен організувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до Порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України.

Проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах, визначено Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011 року № 1232 (далі Порядок).

Відповідно до пункту 14 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, комісія зобов`язана протягом трьох робочих днів з моменту її утворення, зокрема, з`ясувати обставини і причини нещасного випадку, а також вивчити первинну медичну документацію (журнал реєстрації травматологічного пункту лікувально-профілактичного закладу, звернення потерпілого до медичного пункту або медико-санітарної частини підприємства, амбулаторну картку та історію хвороби потерпілого, документацію відділу кадрів, відділу (служби) охорони праці тощо).

В оспорюваному ним акті за формою Н-5 не зазначено, що йому надавалася медична допомога безпосередньо в шахті, які пошкодження зафіксував медичний працівник, яка медична допомога йому надавалася, який запис зроблений в журналі медичного пункту, не вказано також, що він реанімаційною машиною був доставлений до КЗ “Павлоградська міська лікарня №4 Дніпропетровської обласної ради”.

В акті за формою Н-5 також не вказано, що в цей же день 07.07.2019 року він був доставлений у КЗ “Петропавлівська ЦРЛ ДОР”, де проходив лікування у відділенні терапевтичного профілю, був встановлений діагноз: закрита черепно-мозкова травма, струс головного мозку, забій м`яких тканин голови; комісією не вивчалася медична картка амбулаторного (стаціонарного) хворого № 1162 КЗ “Петропавлівська ЦРЛ ДОР”.

В оскаржуваному акті не зазначеного, коли проводилося обстеження місця, де стався нещасний випадок, чи то 07.06.2019 року відразу після нещасного випадку, чи то пізніше, в день складання акту, тобто 11.06.2019 року, та хто конкретно проводив огляд місця нещасного випадку.

Відповідно до пункту 15 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, обставинами, за яких нещасний випадок визнається таким, що пов`язаний з виробництвом, і складається акт за формою Н-1, є, серед іншого, виконання потерпілим трудових (посадових) обов`язків за режимом роботи підприємства, у тому числі у відрядженні; перебування на робочому місці, на території підприємства або в іншому місці для виконання потерпілим трудових (посадових) обов`язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття потерпілого на підприємство до його відбуття, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства, в тому числі протягом робочого та надурочного часу; виконання дій в інтересах підприємства, на якому працює потерпілий, тобто дій, які не належать до його трудових (посадових) обов`язків, зокрема із запобігання виникненню аварій або рятування людей та майна підприємства, будь-які дії за дорученням роботодавця.

Нещасний випадок стався з ним під час виконання його посадових обов`язків, як начальника зміни виробничої служби виробничого структурного підрозділу “Шахтоуправління Дніпровське” ПрАТ “ДТЕК Павлоградвугілля”, на його робочому місці, коли він після обстеження прилеглих до 536 північної лави штреків та самої 536 лави підійшов до центрального пульту керування, що розташований на 536 північному збірному штреку, щоб передати по телефону гірничому диспетчеру фактичний стан справ на дільниці з видобутку вугілля № 2, що входить в його посадові обов`язки, в акті не зазначено, на підставі чого комісія зробила висновок, що траєкторія ймовірного падіння шматка породи з покрівлі виробки при відхилі сітки-затяжки від аркового кріплення під кутом 10 градусів, не могла потрапити мені в голову.

Комісія, в порушення вимог пункту 14 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, не з`ясувала обставини і причини нещасного випадку, що стався з ним 07.06.2019 року.

Позивач вважав, що висновки комісії, викладені в акті за формою Н-5 від 11.06.2019 року, затвердженого 12.06.2019 року не відповідають фактичним обставинам отриманою ним травми під час виконання трудових обов`язків, та вимогам Закону, що є підставою для визнання даного акту недійсним.

Крім того, з 01.07.2019 року набрав чинності Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань, та аварій на виробництві, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України за № 337 від 17.04.2019 року.

В пункті 53 якого зазначено, що нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються не пов`язаними з виробництвом у разі вчинення потерпілим кримінального правопорушення, що встановлено обвинувальним вироком суду або постановою (ухвалою) про закриття кримінального провадження за нереабілітуючими підставами; смерті працівника від загального захворювання або самогубства, що підтверджено висновками судово-медичної експертизи та/або відповідною постановою про закриття кримінального провадження.

Ураховуючи викладене, позивач просив суд: визнати нещасний випадок, що стався з ним під час виконання посадових обов`язків начальника зміни виробничої служби 07.06.2019 року о 06 годині 40 хвилин на 536 північному збірному штреку в районі центрального пункту керування 536 північної лави дільниці з видобутку вугілля № 2 виробничого структурного підрозділу “Шахтоуправління Дніпровське” ПрАТ “ДТЕК Павлоградвугілля” пов`язаним з виробництвом; зобов`язати відповідача ПрАТ “ДТЕК Павлоградвугілля” скласти та видати Акт розслідування нещасного випадку, що стався з ним 07.06.2019 року о 06 годині 40 хвилин на 536 північному збірному штреку в районі центрального пункту керування 536 північної лави дільниці з видобутку вугілля № 2 виробничого структурного підрозділу “Шахтоуправління Дніпровське” ПрАТ “ДТЕК Павлоградвугілля” під час виконання посадових обов`язків начальника зміни виробничої служби, за формою Н-1; скасувати акт за формою Н-5 від 11.06.2019 року затверджений 12.06.2019 року, за яким нещасний випадок, що стався з ним під час виконання посадових обов`язків начальника зміни виробничої служби 07.06.2019 року о 06 годині 40 хвилин на 536 північному збірному штреку в районі центрального пункту керування 536 північної лави дільниці з видобутку вугілля № 2 виробничого структурного підрозділу “Шахтоуправління Дніпровське” ПрАТ “ДТЕК Павлоградвугілля” визнано як нещасний випадок не пов`язаний з виробництвом.

Рішенням Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області від 15.06.2020 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи та висновки суду не відповідають встановленим обставинам.

У відзивах на апеляційну скаргу, відповідач ПрАТ “ДТЕК Павлоградвугілля” та третя особа Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області просять рішення суду першої інстанції залишити без змін, а скаргу позивача – без задоволення.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з положенням частини другої статті 374 ЦПК України підставами апеляційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог частини першої статті 367 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку суд переглядає справу за наявними і ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції установлено, що позивач перебуває у трудових відносинах з відповідачем, що підтверджується записами його трудової книжки серії НОМЕР_1 .

Наказом відповідача від 07.06.2019 року № 3746 було створено комісію по розслідуванню нещасного випадку, який стався 07.06.2019 року о 06 годині 40 хвилин на 536 північному штреку шахти ім. Сташкова з начальником зміни ОСОБА_1 .

В акті проведення розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку (аварії), що сталася 07.06.2019 року о 06 годині 40 хвилин обставини, викладені позивачем у позовній заяві також підтверджуються, тобто встановлено час, місце та його деталі. Дані обставини сторони також не оспорюють, а тому на думку суду вони є доказаними.

В той же час, в даному Акті, у розділі «Висновок комісії», п.6.1 зазначено про наступне.

На підставі зібраних матеріалів та пояснень свідків, комісія з розслідування дійшла висновку про відсутність можливості об`єктивно встановити обставини, механізм та сам факт травми начальника зміни виробничої служби № 1 ОСОБА_1 , що свідчить про відсутність обмеженої події або раптового впливу на ОСОБА_1 небезпечного виробничого фактору, який знаходився у причинно-наслідковому зв`язку з ушкодженням здоров`я ОСОБА_1 , даний випадок не підпадає під дію п.15 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві від 30.11.2011 року № 1232 і визначається , як нещасний випадок не пов`язаний з виробництвом. Даний нещасний випадок обліку не підлягає, акт за формою Н-1 не складається.

В протоколі огляду місця події комісія не виявила тих факторів, на які посилався потерпілий ОСОБА_1 , а саме – на ПК80 536 північного збірного штреку накрівля виробки одна сітка-затяжка, розмір якої 100ммХ100мм, була відхилена від рами арочного кріплення під кутом 10 градусів, що уможливлює випадання гірничої мами з кровлі виробки. На момент настання нещасного випадку ходове відділення було в задовільному стані, освітлене, затяжка покрівлі у задовільному стані. Комісія не знайшла залишків блювотної маси біля центрального пункту керування, на місці, де зі слів ОСОБА_1 його рвало.

Не погодившись з даним висновком комісії, позивач звернувся до Головного Управління Держпраці (м. Павлоград Дніпропетроської області) з заявою про проведення додаткового розслідування.

В своєму листі від 21.06.2019 року (вих. № А-719-11/04 ) на звернення позивача про проведення даного додаткового розслідування заступник начальника відділу гірничотехнічного нагляду у вугільній промисловості викладає причини своє обгрунтування щодо безпідставності вказаної заяви про проведення додаткового розслідування. Відмова у проведенні додаткового розслідування мотивується відсутністю обмеженої в часі події або раптового впливу на позивача небезпечного виробничого фактору та відсутність причинно-наслідкового зв`язку з ушкодженням здоров`я.

У висновку про важкість виробничих травм Павлоградської лікарні № 4 вказується, що ОСОБА_1 потрапив до травматологічного пункту КЗ ПМЛ № 4 ПМР 07.06.2019 року об 11.20 год. Попередній діагноз: забій, гематома м`яких тканин голови. Код МКХ S00. Алкотест № 418 від 07.06.2019 року негативний. Згідно наказу МОЗ України № 370 від 04.07.2007 року до числа важких виробничих травм не відноситься (є підписи в.о. головного лікаря, голови ЛКК, зав. відділення).

З довідки вказаної лікарні (кабінет рентгенівської комп`ютерної томографії)… вказується, що у пацієнта ОСОБА_1 , 1974 р.н., дата дослідження – 07.06.2019 року за висновком КТ ознаки травматичного пошкодження головного мозку не виявлені. Коснотравматичні зміни кісток склепіння та основи черепа не виявлені.

В медичному документі, а саме виписці із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого № 1162 Петропавлівської ЦРЛ зазначається діагноз хворого (позивача) – ЗЧМТ , струс головного мозку , забій м`яких тканин голови.

В іншій медичній виписці із медичної карти амбулаторного ( стаціонарного ) хворого № 5709 Дніпропетровської лікарні ім. Мечнікова підтвердився вказаний діагноз. Призначено відповідне лікування.

В епікризі Дніпропетровської клінічної психіатричної лікарні історія хвороби № 5816/19 на стаціонарного хворого ОСОБА_1 вказується, що останній знаходився на лікуванні в 36 відділенні з 24.06.2029 року по 30.09.2019 року.

В даному документі зазначається, що ОСОБА_1 проходив комісійне обстеження консиліумом лікарів, де кожен зі спеціалістів зазначив свій висновок на підставі анамнезу та на підставі попередніх діагнозів лікарів Петропавлівської ЦРЛ та Павлоградської МЛ № 4.

Зазначено, що з 10.06.2019 року по 24.06.2019 року ОСОБА_1 проходив стаціонарне лікування у нейрохірургії ДОКЛМ. У відділені була проведена СКТ головного мозку від 11.06.19 року – без патологічних змін.

Під час перебування у відділенні … ( вибірково) – Конфліктний, гнівливий, до кінця бесіди стає агресивно налаштований на лікаря, зривається з місця, починає метатися по кабінету, розмахуючи руками, повертається, сідає на стілець, просить вибачення, зі сльозами на очах просить про допомогу «бо нічого не можу з собою вдіяти, я сам себе боюся в гніві, бо не контролюю себе, можу вдарити, нагрубити, принизити, а потім відчуваю себе винним, особливо перед дружиною, бо вона хвора».

За час перебування у відділені з 24.06.2019 року по 24.07.2019 року відзначалися напади із втратою свідомості (зазначаються випадки по датам та часам).

ЛКК Діагноз – стан після черепно-мозкової травми (07.06.2019 року), забою головного мозку 1 ст., судомний синдром із частими поліморфними генералізованими напами … , частими сутінковими розладами свідомості, у тому числі постіктальними (22 на місяць), вираженими тривожно-фобічними, вираженими експлозивними включеннями, F 07.2.

Психічні функції стійко порушені: соціальна недостатність внаслідок порушення життєдіяльності по категоріям: орієнтація, спілкування, контроль поведінки, трудова діяльність, пересування. Рекомендовано візит до психіатра за місцем проживання.

27 вересня 2019 року позивач представлений на МСЕК, визначена 2 група інвалідності на рік.

Згідно довідки до акту огляду медико-соціальною експертною комісією, серії 12 ААБ № 628912 ОСОБА_1 встановлена друга група інвалідності з 27.09.2019 року, причина інвалідності загальне захворювання. Інвалідність встановлена на строк до 01.10.2020 року. Дата чергового перегляду 10.09.2020 року.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з їх безпідставності та недоведеності, прийшовши до висновку, що нещасний випадок, який стався з позивачем при виконанні ним трудових обов`язків на підприємстві відповідача, не пов`язаний з виробництвом, оскільки стан здоров`я, який зазначено у медичних документах та який на даний час не покращився, як встановлений факт стався не в результаті впливу небезпечного виробничого фактора чи середовища у процесі виконання ним трудових обов`язків, а внаслідок його загального захворювання, як зазначено у висновку МСЕК.

Проте, колегія суддів не може погодитися з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Згідно з частиною першою статті 3, частиною четвертою статті 43 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом.

Частинами першою, третьою статті 13 Закону України “Про охорону праці” передбачено, що роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці. Роботодавець несе безпосередню відповідальність за порушення зазначених вимог.

Згідно з частиною другою статті 153 КЗпП України забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган.

Згідно зі статтею 171 Кодексу законів про працю України власник або уповноважений ним орган повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини шостої статті 13 Закону України “Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування”, факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, відповідно до Закону України “Про охорону праці”.

Відповідно до статті 22 Закону України “Про охорону праці” роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, відповідно до Положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом, питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця. Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене у судовому порядку.

Процедура проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форм власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах врегульована Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року № 1232 (далі – Порядок № 1232, який діяв з 01 січня 2012 року до 17 квітня 2019 року, тобто був чинним на момент виникнення правовідносин сторін).

Згідно положень пункту 7 Порядку № 1232 розслідування проводиться у разі виникнення нещасного випадку, а саме обмеженої в часі події або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких зафіксовано шкоду здоров`ю, зокрема, від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання і гострого професійного та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного і рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення, а також настання смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов`язків. До гострого професійного отруєння належить захворювання, що виникло після однократного впливу на працівника шкідливої речовини (речовин).

Відповідно до пунктів 10 та 11 зазначеного Порядку № 1232 роботодавець, одержавши повідомлення про нещасний випадок, зобов`язаний протягом доби утворити комісію з проведення розслідування нещасного випадку у складі не менш як три особи та організувати проведення розслідування. До складу такої комісії входять керівник (спеціаліст) служби охорони праці або посадова особа, на яку роботодавцем покладено виконання функцій з охорони праці (голова комісії), представник Фонду за місцезнаходженням підприємства, представник первинної профспілки (у разі наявності на підприємстві кількох профспілок – представник профспілки, членом якої є потерпілий, а у разі відсутності профспілки – уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці), а також представник підприємства, інші особи.

Пунктом 14 Порядку № 1232 передбачено, що Комісія зобов`язана протягом трьох робочих днів з моменту її утворення: обстежити місце настання нещасного випадку, одержати письмові пояснення потерпілого, якщо це можливо, опитати осіб – свідків нещасного випадку та причетних до нього осіб; визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; з`ясувати обставини і причини настання нещасного випадку; вивчити первинну медичну документацію (журнал реєстрації травматологічного пункту лікувально-профілактичного закладу, звернення потерпілого до медичного пункту або медико-санітарної частини підприємства, амбулаторну картку та історію хвороби потерпілого, документацію відділу кадрів, відділу (служби) охорони праці тощо); визначити, пов`язаний чи не пов`язаний нещасний випадок з виробництвом; установити осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, а також розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам; скласти у п`яти примірниках акт проведення розслідування нещасного випадку за формою Н-5 згідно з додатком 3 та акт про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, за формою Н-1 згідно з додатком 4 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов`язаний з виробництвом) і передати їх роботодавцеві для затвердження.

Крім того, згідно пункту 23 Порядку № 1232, нещасний випадок, про який своєчасно не повідомлено керівника підприємства чи роботодавця потерпілого або внаслідок якого втрата працездатності настала не одразу, розслідується і береться на облік, згідно з цим Порядком, протягом місяця після надходження заяви потерпілого чи уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси (незалежно від строку настання нещасного випадку).

Пунктом 15 Порядку № 1232 передбачені обставини, за якими нещасний випадок визнається таким, що пов`язаний з виробництвом. Обставинами, за яких нещасний випадок визнається таким, що пов`язаний з виробництвом, і складається акт за формою Н-1, є: виконання потерпілим трудових (посадових) обов`язків за режимом роботи підприємства, у тому числі у відрядженні; перебування на робочому місці, на території підприємства або в іншому місці для виконанням потерпілим трудових (посадових) обов`язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття потерпілого на підприємство до його відбуття, що фіксується відповідно до Правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства, в тому числі протягом робочого та надурочного часу; підготовка до роботи та приведення в порядок після закінчення роботи знарядь виробництва, засобів захисту, одягу, а також здійснення заходів щодо особистої гігієни, пересування по території підприємства перед початком роботи і після її закінчення; виконання завдань відповідно до розпорядження роботодавця в неробочий час, під час відпустки, у вихідні, святкові та неробочі дні; проїзд на роботу чи з роботи на транспортному засобі, що належить підприємству, або іншому транспортному засобі, наданому роботодавцем відповідно до укладеного договору; використання власного транспортного засобу в інтересах підприємства з дозволу або за письмовим дорученням роботодавця чи безпосереднього керівника робіт; виконання дій в інтересах підприємства, на якому працює потерпілий, тобто дій, які не належать до його трудових (посадових) обов`язків, зокрема із запобігання виникненню аварій або рятування людей та майна підприємства, будь-які дії за дорученням роботодавця; участь у спортивних змаганнях, інших масових заходах та акціях, які проводяться підприємством самостійно або за рішенням органів управління за наявності відповідного розпорядження роботодавця; ліквідація наслідків аварії, надзвичайної ситуації техногенного або природного характеру на виробничих об`єктах і транспортних засобах, що використовуються підприємством; надання підприємством шефської (благодійної) допомоги іншим підприємствам, установам, організаціям за наявності відповідного рішення роботодавця; перебування потерпілого у транспортному засобі або на його стоянці, на території вахтового селища, у тому числі під час змінного відпочинку, якщо настання нещасного випадку пов`язане з виконанням потерпілим трудових (посадових) обов`язків або з впливом на нього небезпечних чи шкідливих виробничих факторів чи середовища; прямування потерпілого до об`єкта (між об`єктами) обслуговування за затвердженим маршрутом або до будь-якого об`єкта за дорученням роботодавця; прямування потерпілого до місця чи з місця відрядження згідно з установленим завданням, у тому числі на транспортному засобі будь-якого виду та форми власності; раптова серцева смерть потерпілого внаслідок гострої серцево-судинної недостатності під час перебування на підземних роботах (видобування корисних копалин, будівництво, реконструкція, технічне переоснащення і капітальний ремонт шахт, рудників, копалень, метрополітенів, підземних каналів, тунелів та інших підземних споруд, проведення геологорозвідувальних робіт під землею) або після підйому потерпілого на поверхню з даною ознакою, що підтверджено медичним висновком; скоєння самогубства працівником плавскладу на суднах морського, річкового та рибопромислового флоту в разі перевищення обумовленого колективним договором строку перебування у рейсі або його смерті під час перебування у рейсі внаслідок впливу психофізіологічних, небезпечних чи шкідливих виробничих факторів; оголошення потерпілого померлим унаслідок його зникнення, пов`язаного з нещасним випадком під час виконання ним трудових (посадових) обов`язків; заподіяння тілесних ушкоджень іншою особою або вбивство потерпілого під час виконання чи у зв`язку з виконанням ним трудових (посадових) обов`язків або дій в інтересах підприємства, незалежно від початку досудового розслідування, крім випадків з`ясування потерпілим та іншою особою особистих стосунків невиробничого характеру, що підтверджено висновком компетентних органів; одержання потерпілим травми або інших ушкоджень внаслідок погіршення стану його здоров`я, яке сталося під впливом небезпечного виробничого фактора чи середовища у процесі виконання ним трудових (посадових) обов`язків, що підтверджено медичним висновком; раптове погіршення стану здоров`я потерпілого або його смерті під час виконання трудових (посадових) обов`язків внаслідок впливу небезпечних чи шкідливих виробничих факторів та/або факторів важкості чи напруженості трудового процесу, що підтверджено медичним висновком, або якщо потерпілий не пройшов обов`язкового медичного огляду відповідно до законодавства, а робота, що виконувалася, протипоказана потерпілому відповідно до медичного висновку; перебування потерпілого на території підприємства або в іншому місці роботи під час перерви для відпочинку та харчування, яка встановлюється згідно з правилами внутрішнього трудового розпорядку підприємства, технологічної перерви, а також під час перебування на території підприємства у зв`язку з проведенням виробничої наради, одержанням заробітної плати, проходженням обов`язкового медичного огляду тощо або проведенням з дозволу чи за ініціативою роботодавця професійних та кваліфікаційних конкурсів, спортивних змагань та тренувань чи заходів, передбачених колективним договором, якщо настання нещасного випадку пов`язано з впливом небезпечних чи шкідливих виробничих факторів, що підтверджено медичним висновком.

Перелік обставин, за яких настає страховий випадок державного соціального страхування громадян від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, визначений у додатку 6.

Пунктом 16 Порядку№ 1232 визначено перелік обставин, за яких нещасні випадки не визнаються такими, що пов`язані з виробництвом. Зазначені переліки є вичерпними.

Обставинами, за яких нещасні випадки не визнаються такими, що пов`язані з виробництвом, є: перебування за місцем постійного проживання на території польових і вахтових селищ; використання в особистих цілях без відома роботодавця транспортних засобів, устаткування, інструментів, матеріалів тощо, які належать або використовуються підприємством (крім випадків, що сталися внаслідок їх несправності, що підтверджено відповідними висновками); погіршення стану здоров`я внаслідок отруєння алкоголем, наркотичними засобами, токсичними чи отруйними речовинами, а також їх дії (асфіксія, інсульт, зупинка серця тощо), що підтверджено відповідним медичним висновком, якщо це не пов`язано із застосуванням таких речовин у виробничому процесі чи порушенням вимог щодо їх зберігання і транспортування, або якщо потерпілий, який перебував у стані алкогольного, токсичного чи наркотичного сп`яніння, до настання нещасного випадку був відсторонений від роботи, відповідно до вимог Правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства або колективного договору; алкогольне, токсичне чи наркотичне сп`яніння, не зумовлене виробничим процесом, що стало основною причиною нещасного випадку за відсутності технічних та організаційних причин його настання, що підтверджено відповідним медичним висновком; вчинення кримінального правопорушення, що встановлено обвинувальним вироком суду або постановою (ухвалою) про закриття кримінального провадження за нереабілітуючими підставами; природна смерть, смерть від загального захворювання або самогубство (крім випадків, зазначених у пункті 15 цього Порядку), що підтверджено висновками судово-медичної експертизи та/або відповідною постановою про закриття кримінального провадження.

Зі змісту пунктів 14-16 Порядку № 1232 вбачається, що з`ясування обставин і причин нещасного випадку, обстеження місця настання нещасного випадку, одержання письмових пояснень потерпілого та свідків нещасного випадку та причетних до нього осіб, складання Акта розслідування нещасного випадку за формою Н-1, належить до компетенції комісії по розслідуванню нещасного випадку.

У разі незгоди з висновками спеціальної комісії щодо обставин та причин нещасного випадку керівник Держнаглядохоронпраці або його територіального органу має право призначити повторне (додаткове) спеціальне розслідування такого випадку спеціальною комісією в іншому складі і за результатами її роботи скасувати висновки попередньої спеціальної комісії.

Пунктом 54 Порядку № 1232 передбачено, що рішення спеціальної комісії в іншому складі щодо результатів повторного (додаткового) спеціального розслідування обставин і причин настання нещасного випадку може бути оскаржено у судовому порядку у разі незгоди роботодавця, потерпілого або члена його сім`ї чи особи, яка представляє його інтереси, зі змістом затвердженого Акта форми Н-5, форми Н-1 (або форми НПВ).

Таким чином, на законодавчому рівні право висловлювати незгоду з висновками роботи спеціальної комісії серед інших надано також потерпілому, членам його сім`ї чи уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси, шляхом оскарження у судовому порядку.

Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, позивач ОСОБА_1 зазначав, що з 05.02.2013 року перебуває у трудових відносинах з відповідачем, що підтверджується трудовою книжкою серії НОМЕР_1 .

07 червня 2019 року під час виконання посадових обов`язків з ним стався нещасний випадок за наступних обставин: 06.06.2019 року він прибув на шахту в четверту зміну, згідно затвердженого «Графіку виходів виробничої служби №1 на червень місяць 2019 року».

Робота на шахті в четверту зміну здійснюється з 02-00 год. до 08-00 год. 07.06.2019 року о 01 год. 00 хв. в шахту на горизонт 300 метрів для здійснення контролю за виконанням робіт на виробничих дільницях він поїхав в пасажирській вагонетці до 536 північної лави дільниці з видобутку вугілля № 2. Після обстеження прилеглих до 536 північної лави штреків та самої 536 лави пішов до центрального пульту керування, що розташований на 536 північному збірному штреку, щоб передати по телефону гірничому диспетчеру фактичний стан справ на дільниці з видобутку вугілля № 2.

О 06 годині 40 хвилин підійшовши метра за три до центрального пульту керування, що знаходиться на 536 північному збірному штреку, він побачив, що шахтний телефон зайнятий, так як по ньому розмовляв ОСОБА_2 , він присів на відрізок ремонтини. Раптово відчув сильний удар по голові. Від болю він впав на четвереньки та закричав. Потім втратив свідомість. Прийшовши до тями, він відчував сильний біль у голові. ОСОБА_2 допоміг підвестися та присісти осторонь. В цей час до них підійшов електрослюсар дільниці № 2 ОСОБА_3 . Коли зняв каску, провів рукою по голові, та побачивши на пальцях руки кров, попросив ОСОБА_3 та ОСОБА_2 оглянути мою голову. Оглянувши голову ОСОБА_3 сказав, що на голові мається глибока рана.

Коли він підійшов до телефону, його знудило і він почав блювати на працюючий конвейер ПТК та відчув запаморочення в голові. Зрозумів, що йому необхідна медична допомога, подзвонив своєму безпосередньому керівнику ОСОБА_4 , повідомив його, що його травмувало і запитав, що робити.

Після цього, за порадою ОСОБА_4 , подзвонив гірничому диспетчеру, повідомивши його про те, що він був травмований, у зв`язку з чим почуває себе недобре. Коли почав озиратися навколо, то побачив кусок породи, що лежав неподалік від того місця, де сидів перед травмуванням, на що вказав ОСОБА_2 . Він зрозумів, що з незатягнутого простору кровлі гірничої виробітки випав шматок породи, який травмував його в область голови і він вказав це місце та шматок породи ОСОБА_2 .

Після цього, він направився до заїзду виробки та у супроводі ОСОБА_2 , який наздогнав його, дійшов до заїзду виробки, де на мене чекала пасажирська вагонетка, в яку згодом сіла і медична сестра ОСОБА_5 .

Разом з медичною сестрою його доставили до стовбуру горизонту 300 метрів, де медична сестра ставила йому уколи, намагалася поставити крапельницю, але це їй не вдалося, після чого його з медичною сестрою та машиністом електровозу ОСОБА_6 вивезли на поверхню. На поверхні його доставили до пункту охорони здоров`я, де надавалася медична допомога, а звідти бригадою реанімаційно-протишокової групи ВГСО-8 був доставлений до КЗ “Павлоградська міська лікарня №4 Дніпропетровської обласної ради”, де оглянувши його, лікарі поставили діагноз – забій, гематома м`яких тканин голови.

07 червня 2019 року у КЗ “Павлоградська міська лікарня №4 Дніпропетровської обласної ради” позивачу був виписаний лікарняний лист для амбулаторного лікування та направили на консультацію до нейрохірурга.

Повернувшись додому, він втратив свідомість, у зв`язку з чим була викликана машина швидкої медичної допомоги, якою був доставлений до КЗ “Петропавлівська центральна районна лікарня Дніпропетровської обласної ради”, де знаходився на стаціонарному лікуванні з 07.06.2019 року по 09.06.2019 року з діагнозом: закрита черепно-мозкова травма, струс головного мозку, забій м`яких тканин голови.

Після чого, з 10.06.2019 року по 21.06.2019 року позивач лікувався в умовах стаціонару у відділенні нейрохірургії № 2 КЗ “Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечникова” з діагнозом: закрита черепно-мозкова травма, струс головного мозку. 21.06.2019 року був виписаний на амбулаторне лікування за місцем проживання.

У зв`язку з тим, що у позивача продовжувалися головні болі, запаморочення та загальна слабкість, він був направлений психіатром КЗ “Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечникова” на обстеження та лікування до КЗ “Дніпропетровська клінічна психіатрична лікарня Дніпропетровської обласної ради”, де продовжує лікування в теперішній час.

Доказом зазначених обставин є: копія виписки із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого за № 1162 КЗ “Петропавлівська центральна районна лікарня Дніпропетровської обласної ради”, копія виписки із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого № Є5709 відділення нейрохірургії № 2 КЗ “Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечнікова”, копія довідки комп`ютерної томографії, копія довідки приймального відділення КЗ “Павлоградська міська лікарня №4 Павлоградської міської ради”.

Після нещасного випадку, що стався з ним 07.06.2019 року, відповідачем була створена комісія по розслідуванню даного нещасного випадку, яка 11.06.2019 року на своєму засіданні, розглянувши матеріали, дійшла висновку, що даний нещасний випадок, який стався з ним не відноситься до виробничого, визначається як нещасний випадок не пов`язаний з виробництвом, а тому він обліку не підлягає і акт за формою Н-1 не складається, а тому було складено акт за формою Н-5.

Не погодившись з висновками комісії, позивач 19.06.2019 року звернувся до Головного управління Держпраці у Дніпропетровської області з заявою про проведення додаткового розслідування нещасного випадку, що стався з ним та незгоди з актом за формою Н-5.

Заступник начальника відділу гірничотехнічного нагляду у вугільній промисловості листом за № А-719-11/04 від 21.06.20019 року, який він отримав 02.07.2019 року, повідомив йому, що нещасний випадок, який стався з ним 07.06.2019 року визначається, як нещасний випадок, не пов`язаний з виробництвом, обліку не підлягає, акт за формою Н-1 не складається і підстав для додаткового розслідування немає.

З висновками від 11.06.2019 року комісії виробничого структурного підрозділу “Шахтоуправління Дніпровське” ПрАТ “ДТЕК Павлоградвугілля” по розслідуванню нещасного випадку, що стався з ним 07.06.2019 року та відмовою Головного управління Держпраці у Дніпропетровської області від 21.06.2019 року про проведення додаткового розслідування даного нещасного випадку та складання акту за формою Н-1, позивач не погодився.

Вважав, що висновки комісії, викладені в акті за формою Н-5 від 11.06.2019 року, затвердженого 12.06.2019 року не відповідають фактичним обставинам отриманою ним травми під час виконання трудових обов`язків, та вимогам закону, у зв`язку з чим звернувся до суду з позовом.

За положеннями частини першої, частини третьої статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності (частини перша-третя статті 13 ЦПК України).

Суть доказів, їх належність, допустимість, достовірність та достатність, оцінка їх судом та умови їх розгляду судом визначені статтями 76-80 ЦПК України.

В суді першої інстанції стороною відповідача подавалось клопотання про призначення судово-медичної експертизи, проте судом дане клопотання було залишено без задоволення. Відмовляючи у задоволенні заявленого клопотання суд першої інстанції зазначив, що судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не може замінити інші засоби доказування. Тому, з метою запобігання невиправданого затягування процесу, суд відмовив у задоволенні клопотання.

Однак, відповідно до пункту 1 частини першої статті 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити характер і ступінь ушкодження здоров`я.

Місцевий суд, відмовляючи у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 виходив з того, що нещасний випадок, який стався з позивачем при виконанні ним трудових обов”язків на підприємстві відповідача, не пов”язаний з виробництвом, оскільки стан здоров”я, який зазначено у медичних документах та який на час ухвалення рішення не покращився, як встановлений факт стався не в результаті впливу небезпечного виробничого фактора чи середовища у процесі виконання ним трудових обов”язків, а внаслідок його загального захворювання, як зазначено у висновку МСЕК.

Враховуючи зазначені висновки суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги та вимоги Закону, для встановлення механізму та обставин спричинення ОСОБА_1 ушкодження здоров`я, впливу отриманої 07.06.2019 року травми голови на погіршення стану його здоров`я, встановлення причинно-наслідкового зв`язку між отриманою ним травмою голови, значним погіршенням стану здоров`я та визначенням 2 групи інвалідності, ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 24.12.2020 року було призначено судово-медичну експертизу, оскільки вони потребують спеціальних знань у галузі медицини.

Проведення експертизи було доручено експертам Комунального закладу “Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи”.

На вирішення експертизи було поставлено наступні питання: 1. Які тілесні ушкодження було завдано ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 07 червня 2019 року, їх характер, локалізація, властивості та ступінь тяжкості? 2. Який механізм та обставини утворення тілесних ушкоджень, виявлених у ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ? 3. Чи могли тілесні ушкодження, заподіяні ОСОБА_1 , виникнути при вказаних ним обставинах в позовній заяві та апеляційній скарзі при виконанні посадових обов`язків начальника зміни виробничої служби виробничого структурного підрозділу “Шахтоуправління Дніпровське” ПрАТ “ДТЕК Павлоградвугілля”? 4. Чи знаходяться в прямому причинному зв`язку забій головного мозку, гематома м`яких тканин голови, закрита черепно-мозкова травма, струс головного мозку, стан після черепно-мозкової травми, виявлені у ОСОБА_1 та травма голови, що сталася з ним 07 червня 2019 року о 06 годині 40 хвилин на виробництві, в результаті отриманого удару виробничою породою в область голови?

У розпорядження судових експертів для проведення судової експертизи було надано: матеріали цивільної справи № 188/996/19; оригінал медичної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого ОСОБА_1 за № 1162; оригінал медичної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого ОСОБА_1 за № ЭА5709, відділення нейрохірургії № 2; оригінал історії хвороби № 5816/19 ОСОБА_1 ; оригінал амбулаторної картки № НОМЕР_2 ОСОБА_1 .

Згідно висновку комісійної судово- медичної експертизи № 16 від 08.02.2021 року (т.2.а.с.174-196), по першому питанню: за даними медичної документації та цивільної справи, даних обстеження членами експертної комісії, у гр. ОСОБА_1 встановлено тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми, забою головного мозку правої тім`яної долі, гематоми м`яких тканин голови, які під час травматичного процесу призвели до розвитку судомного синдрому із частими поліморфними генералізованими нападами, частими сутінковими розладами свідомості, вираженим тривожно-фобічним синдромом, вираженими експлозивними включеннями та наростаючими когнітивними порушеннями, які призвели до стійкої втрати професійної працездатності понад одну третину (встановлена II група інвалідності) та за цим критерієм відноситься до тяжких тілесних ушкоджень, згідно п.2.1.6 “Правил судово-медичного визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень”, затверджених наказом МОЗ України від 17.01.1995 року № 6.

По другом питанню: враховуючи характер та локалізацію встановлених тілесних ушкоджень, можна вказати, що вони могли утворитися від травматичної дії тупого твердого предмету (предметів), який (які) діяв (діяли) в область голови.

По третьому питанню: механізм виникнення тілесних ушкоджень під час виконання посадових обов`язків 07.06.2019 року гр. ОСОБА_1 може відповідати механізму спричинення тілесних ушкоджень, який вказано гр. ОСОБА_1 у позовній заяві та апеляційній скарзі.

По четвертому питанню: встановлені тілесні ушкодження, а саме закрита черепно-мозкова травма, забій головного мозку правої тім`яної долі, гематома м`яких тканин голови, що під час травматичного процесу призвели до розвитку судомного синдрому із частими поліморфними генералізованими нападами, частими сутінковими розладами свідомості, вираженим тривожно-фобічним синдромом, вираженими експлозивними включеннями та наростаючими когнітивними порушеннями, є наслідком травми, отриманої гр. ОСОБА_1 07.06.2019 року.

Крім того, в суді апеляційної інстанції за клопотанням представника відповідача було допитано судового експерта, доповідача по справі - ОСОБА_7 , яка підтвердила складений комісією судових експертів висновок та зазначила, що під час проведення судово-медичної експертизи комісією було повно досліджено медичну документацію, вивчено матеріали справи, оглянуто особисто ОСОБА_1 та здійснено однозначний та беззаперечний висновок, який не є припущенням, що отримані ОСОБА_1 тілесні ушкодження призвели до стійкої втрати професійної працездатності понад одну третину (встановлена II група інвалідності) та за цим критерієм відноситься до тяжких тілесних ушкоджень; вони могли утворитися від травматичної дії тупого твердого предмету (предметів), який (які) діяв (діяли) в область голови; механізм виникнення тілесних ушкоджень під час виконання посадових обов`язків 07.06.2019 року гр. ОСОБА_1 може відповідати механізму спричинення тілесних ушкоджень, який вказано гр. ОСОБА_1 у позовній заяві та апеляційній скарзі, а встановлені тілесні ушкодження, а саме: закрита черепно-мозкова травма, забій головного мозку правої тім`яної долі, гематома м`яких тканин голови, що під час травматичного процесу призвели до розвитку судомного синдрому із частими поліморфними генералізованими нападами, частими сутінковими розладами свідомості, вираженим тривожно-фобічним синдромом, вираженими експлозивними включеннями та наростаючими когнітивними порушеннями, є наслідком травми, отриманої гр. ОСОБА_1 07.06.2019 року.

Зазначений висновок проведений з дотриманням вимог чинного законодавства, судові експерти попереджені про кримінальну відповідальність встановлену ст.ст. 384,385 КК України їх висновок повністю узгоджується з встановленими обставинами у справі та іншими матеріалами справи.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку про те, що позивачем належними доказами доведено обставини, на які він посилається на підтвердження своїх позовних вимог, у зв`язку з чим, зважаючи на положення пункту 7 Порядку, яким надано визначення нещасного випадку, яким є обмежена в часі подія або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких зафіксовано шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше, щодо якого має проводиться розслідування, факт нещасного випадку, який стався з ОСОБА_1 07 червня 2019 року о 06 годині 40 хвилин можливо визнати таким, що пов`язаний з виробництвом, зобов`язавши ПрАТ “ДТЕК Павлоградвугілля” скласти акт за формою Н-1 за фактом нещасного випадку, який стався з ОСОБА_1 07 червня 2019 року.

Колегією досліджувались покази ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_6 та ОСОБА_10 , яких було допитано в якості свідків в суді першої інстанції. Однак, колегія вважає, що для встановлення об”єктивних обставин у справі їх покази не можуть бути взяті до уваги, як належні докази з тих підстав, що дані особи не були очевидцями події. Своїми показами свідкок ОСОБА_5 підтвердила обставини медичного огляду та госпіталізації ОСОБА_1 . Свідок ОСОБА_9 , як член комісії проводив розслідування факту отримання ОСОБА_1 травми. Свідки ОСОБА_2 та ОСОБА_6 підтвердили факт отримання ОСОБА_1 травми голови під час роботи, однак не були безпосередніми очевидцями події та не є спеціалістами у галузі медицини. Свідок ОСОБА_10 є дружиною позивача та підтвердила факт отримання її чоловіком травм, перебування його на лікуванні та надала пояснення щодо стану її чоловіка внаслідок отриманої травми.
Клопотання щодо допиту свідків в суді апеляційної інстанції сторонами не заявлено.

На підставі належним чином оцінених доказів, з урахуванням встановлених обставин, колегія суддів приходить до висновку, що розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 07 червня 2019 року, допущено з порушенням Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, розслідування проведено поверхнево та не з`ясовано обставини і причини нещасного випадку, не досліджено первинну медичну документацію, не надано належну оцінку показам свідків.

Відповідно до вимог вказаного Порядку у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов`язаний із виробництвом, комісія зобов`язана скласти у п`яти примірниках акт про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, за формою Н-1.
У зв`язку з наведеним вище, колегія суддів вважає помилковими висновки суду першої інстанції про те, що відповідачем не допущено порушень норм законодавства під час складання акту форми Н-5 від 11.06.2019 року.

Відповідно до частини першої статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.
За таких обставин колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції скасуванню з ухваленням нового про задоволення позовних вимог позивача та визнання нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 під час виконання посадових обов`язків начальника зміни виробничої служби 07 червня 2019 року о 06 годині 40 хвилин на 536 північному збірному штреку в районі центрального пункту керування 536 північної лави дільниці з видобутку вугілля № 2 виробничого структурного підрозділу “Шахтоуправління Дніпровське” ПрАТ “ДТЕК Павлоградвугілля” пов`язаним з виробництвом; скасування акту за формою Н-5 від 11.06.2019 року, затвердженого 12.06.2019 року, за яким нещасний випадок, що стався з ОСОБА_1 під час виконання посадових обов`язків начальника зміни виробничої служби 07 червня 2019 року о 06 годині 40 хвилин на 536 північному збірному штреку в районі центрального пункту керування 536 північної лави дільниці з видобутку вугілля № 2 виробничого структурного підрозділу “Шахтоуправління Дніпровське” ПрАТ “ДТЕК Павлоградвугілля” визнано як нещасний випадок не пов`язаний з виробництвом; зобов`язання ПрАТ “ДТЕК Павлоградвугілля” скласти та видати акт розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 07 червня 2019 року о 06 годині 40 хвилин на 536 північному збірному штреку в районі центрального пункту керування 536 північної лави дільниці з видобутку вугілля № 2 виробничого структурного підрозділу “Шахтоуправління Дніпровське” ПрАТ “ДТЕК Павлоградвугілля” під час виконання посадових обов`язків начальника зміни виробничої служби, за формою Н-1.

На підставі статті 141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягають стягненню судові витрати, що складаються із судового збору в розмірі 3 457,80 грн.
Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи.
Згідно з частиною шостою статті 139 ЦПК України розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.
Відповідно до пункту 2 частини другої статті 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову – на відповідача.
Як убачається з матеріалів справи, згідно рахунку № 8 від 01.02.2021 року вартість проведення судово-медичної експертизи, яка була проведена КЗ “Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи” ДОР”, склала 11 443,56 грн. (а.с.221 т.2).
На підставі вказаного рахунку, позивачем ОСОБА_1 було сплачено 11 443,56 грн. за проведення експертизи згідно квитанції № 0.0.1999226573.1 від 01.02.2021 року (а.с.218 т.2).
Таким чином, на підставі статті 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати пов`язані з проведенням експертизи в розмірі 11 443,56 грн.

Керуючись ст. 259,268,374,376,381-384 ЦПК України, колегія суддів, –

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 – задовольнити.

Рішення Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області від 15 червня 2020 року – скасувати та ухвалити нове.

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства “ДТЕК Павлоградвугілля”, треті особи: Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області, Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, про визнання нещасного випадку пов`язаного з виробництвом, скасування акту за формою Н-5 та зобов`язання скласти акт за формою Н-1 – задовольнити.

Визнати нещасний випадок, що стався з ОСОБА_1 під час виконання посадових обов`язків начальника зміни виробничої служби 07 червня 2019 року о 06 годині 40 хвилин на 536 північному збірному штреку в районі центрального пункту керування 536 північної лави дільниці з видобутку вугілля № 2 виробничого структурного підрозділу “Шахтоуправління Дніпровське” Приватного акціонерного товариства “ДТЕК Павлоградвугілля” пов`язаним з виробництвом.

Скасувати акт за формою Н-5 від 11 червня 2019 року, затверджений 12 червня 2019 року, за яким нещасний випадок, що стався з ОСОБА_1 під час виконання посадових обов`язків начальника зміни виробничої служби 07 червня 2019 року о 06 годині 40 хвилин на 536 північному збірному штреку в районі центрального пункту керування 536 північної лави дільниці з видобутку вугілля № 2 виробничого структурного підрозділу “Шахтоуправління Дніпровське” Приватного акціонерного товариства “ДТЕК Павлоградвугілля” визнано як нещасний випадок не пов`язаний з виробництвом.

Зобов`язати Приватне акціонерне товариство “ДТЕК Павлоградвугілля” скласти та видати акт розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 07 червня 2019 року о 06 годині 40 хвилин на 536 північному збірному штреку в районі центрального пункту керування 536 північної лави дільниці з видобутку вугілля № 2 виробничого структурного підрозділу “Шахтоуправління Дніпровське” Приватного акціонерного товариства “ДТЕК Павлоградвугілля” під час виконання посадових обов`язків начальника зміни виробничої служби, за формою Н-1.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства “ДТЕК Павлоградвугілля” на користь держави судові витрати, що складаються із судового збору в розмірі 3 457,80 грн.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства “ДТЕК Павлоградвугілля” на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 11 443,56 грн.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду з дня складання повного судового рішення.

Головуючий О.В. Свистунова

Судді: І.А. Єлізаренко

М.Ю. Петешенкова