ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/11139/19                                                                  Суддя (судді) першої інстанції: Качур І.А.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  17 березня 2021 року                                                                                      м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:
головуючого судді                                                                             Ганечко О.М.,
суддів                                                                                              Кузьменка В.В.,
                                                                                                    Василенка Я.М.,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Українська бронетехніка» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 листопада 2020 р. у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Українська бронетехніка» до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
       
  ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Українська бронетехніка» звернулось до суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної фіскальної служби України в м. Києві, в якому просило суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 22.03.2019 № 0246761206.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що податкове повідомлення-рішення не відповідає вимогам чинного законодавства, оскільки вказана податковим органом податкова накладна № 6 від 31.10.2017 не підпадає під штрафні санкції, що передбачені п. 120.1 Податкового кодексу України, оскільки ця зведена податкова накладна не подається покупцю та складена на постачання за операціями, які звільнені від оподаткування податком на додану вартість. Водночас, на думку позивача, ТОВ «Українська бронетехніка» вчасно, з чітким дотриманням строків, встановлених Податковим кодексом України, сформувало і відправило на реєстрацію зведену податкову накладну № 6 від 31.10.2017 на загальну суму 38932781,88 грн., у т.ч. ПДВ 6488784,85 грн. 15.11.2017 о 22:26, але через проблеми в роботі серверу ДФС вона була доставлена в поштову скриньку ДФС України 15.11.2017 в 23:00:55, у зв`язку з чим, документ було не прийнято з підстав, що операційний день для реєстрації триває з 0 до 23 години, а тому, ТОВ «Українська бронетехніка» змогло зареєструвати податкову накладну 16.11.2017, порушивши термін реєстрації на один день.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 листопада 2020 р. у задоволенні позовних вимог відмовлено.
Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, Товариство з обмеженою відповідальністю «Українська бронетехніка» подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, при цьому, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, а також неповне з`ясування обставин справи, що призвело до неправильного вирішення спору. 
Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.01.2021 відкрито провадження та призначено апеляційну скаргу до розгляду в порядку письмового провадження на 17.03.2021, на підставі положень п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України.
Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з огляду на наступне.
Так, у відповідності до положень ч. 1 ст. 308  КАС України,  справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, Головним управлінням ДФС у м. Києві проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ «Українська бронетехніка» за 2017 рік, за результатами чого складено акт камеральної перевірки від 27.02.2019 № 2171/26-15-12-06-16/31410301, в якому вказано про порушення ТОВ «Українська бронетехніка» граничних строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних за період 2017 рік, передбачених п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України.
Не погодившись з висновками перевірки, ТОВ «Українська бронетехніка» подало заперечення   на акт камеральної перевірки від 27.02.2019 № 2171/26-15-12-06-16/31410301.
Листом від 19.03.2019 № 50-898/10/26-15-12-06-14, ГУ ДФС у м. Києві повідомило позивача про залишення висновків акту перевірки від 27.02.2019 № 2171/26-15-12-06-16/31410301 без змін.
22.03.2019, за результатами перевірки, ГУ ДФС у м. Києві прийнято податкове повідомлення-рішення від 22.03.2019 №   0246761206, яким, з огляду на порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування до податкових накладних, за затримку на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 6488784,85 грн. до позивача застосовано штраф у розмірі 10%, у сумі 648878,49 грн.
Не погодившись з рішенням контролюючого органу, вважаючи, що податкове повідомлення-рішення від 22.03.2019 №   0246761206 не відповідає вимогам чинного законодавства та підлягає скасуванню, ТОВ «Українська бронетехніка» подало до Державної фіскальної служби України скаргу № 26305/6/99-99-11-06-01-25 від 07.06.2019.
Однак, рішенням Державної фіскальної служби України № 26305/6/99-99-11-06-01-25 від 07.06.2019 за результатами розгляду скарги № 26305/6/99-99-11-06-01-25 від 07.06.2019 податкове повідомлення-рішення від 22.03.2019 №   0246761206 залишено без змін, а скаргу - без задоволення.
Вважаючи дане податкове повідомлення-рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню, товариство звернулось з позовом до суду.
Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позовних вимог, виходив з наступного:
-          предметом камеральної перевірки, крім питань правильності оформлення податкових декларацій, уточнюючих розрахунків можуть бути й інші питання, зокрема, пов`язані із своєчасністю реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, що спростовує твердження представника позивача про те, що перевірка своєчасності реєстрації податкових накладних не може бути проведена у рамках камеральної перевірки, не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду справи;
-          податкова накладна № 6 від 31.10.2017 підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних в порядку, визначеному положенням Порядку заповнення податкової накладної, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 № 1307, при цьому, датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції;
-          відповідно до повідомлення про отримання звітності, зведена податкова накладна № 6 від 31.10.2017 була отримана   ДФС України 16.11.2017, а звіт доставлено в поштову скриньку ДФС України 23:00:55 15.01.2017, відтак, суд першої інстанції дійшов висновку, що зведена податкова накладна була подана не в межах операційного дня,   що свідчить про несвоєчасне виконання своїх зобов`язань позивачем, які передбачені податковим законодавством з реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, з огляду на що, оскаржуване податкове повідомлення-рішення прийнято відповідачем правомірно та у межах наданих останньому повноважень.
Доводи апеляційної скарги:
-          позовні вимоги не містили і не ставили під сумнів безпідставність проведення камеральної перевірки відповідачем своєчасності реєстрації податкових накладних;
-          апелянт вказує на те, що під час адміністративного оскарження та у позовній заяві зазначав і наголошував на тому, що ним вчасно, з чітким дотриманням строків, встановлених ПК України, сформовано та відправлено на реєстрацію зведену податкову накладну за жовтень 2017 № 6 від 31.10.2017 о 22:26 (про що свідчить відповідна квитанція), але через проблеми в роботі серверу ДФС вона була доставлена в поштову скриньку ДФС України 15.11.2017 в 23:00:55, в зв`язку з чим, документ не було прийнято з підстав, що операційний день для реєстрації триває з 0 до 23 години, тому позивач був змушений зареєструвати податкову накладну 16.11.2017;
-          на переконання апелянта, зведена податкова накладна за жовтень 2017р. № 6 від 31.10.2017 направлена 15.11.2017 р. о 22:26 - вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних;
-          крім того, судом першої інстанції не було враховано, що в податкових накладних, які складаються на постачання звільнені від ПДВ та постачання, що оподатковуються за ставкою ПДВ 0%, відсутня база для нарахування штрафу в будь-якому разі, так як сума ПДВ у таких податкових накладних, незалежно від того, чи вони надаються чи не надаються покупцю дорівнюватиме нулю;
-          при цьому, судом першої інстанції не було досліджено та не надано правової оцінки тому факту, що зведена податкова накладна № 6 від 31.10.2017 була складена відповідно до      п.п. «б» пункту 198.5 Податкового кодексу України, а саме,  щодо операцій, звільнених від оподаткування відповідно до пункту 32 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України - постачання на митній території України продукції оборонного призначення.
З урахуванням вищенаведеного, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює Податковий кодекс України, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.
Згідно з нормами п. 201.1   ст.   201 Податкового кодексу України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
За змістом п.   201.10   ст.   201 Податкового кодексу України,   визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Так, ст. 195 Податкового кодексу України визначено перелік операцій, що підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою, а перелік операцій, звільнених від оподаткування, - ст. 197 ПК України.
Згідно з положенням Порядку заповнення податкової накладної, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 № 1307, усі податкові накладні, у тому числі накладні, особливості заповнення яких викладені в пунктах 9-15 та 19 цього Порядку, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, та за формою, чинною на день такої реєстрації.
З наведеного слідує, що, дійсно, податкова накладна № 6 від 31.10.2017 підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних в порядку, визначеному положенням Порядку заповнення податкової накладної, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 № 1307.
При цьому, датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.       
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Приписами п. 120.1-1 ст.   120-1 Податкового кодексу України,   передбачено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого   статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей   192   та   201   цього   Кодексу   покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів.
Тож, порушення платником податку на додану вартість граничного строку реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є підставою для застосування до такого платника штрафу, за виключенням випадку порушення строку реєстрації податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю) та складена на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.       
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених   пунктом 201.1 цієї статті та/або   пунктом 192.1   статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Помилки в реквізитах, визначених   пунктом 201.1   цієї статті (крім коду товару згідно з   УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття   податкових накладних   у електронному вигляді.
Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.
Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації   податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 № 1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин)
Відповідно до пункту 3 вказаного Порядку операційний день триває з 0 до 23-ї години. (у редакції, чинній на момент реєстрації накладної)
Згідно з пунктом 8 вказаного Порядку, для підтвердження прийняття податкової накладної та/або розрахунку коригування до реєстрації платникові податку, який здійснює реєстрацію, видається квитанція в електронній формі, у якій наводяться реквізити зазначених документів, відповідність електронного документа формату (стандарту), затвердженому в установленому порядку, результати перевірки електронного цифрового підпису, інформація про постачальника (продавця) товарів (послуг), дата і час прийняття, реєстраційний номер, податковий період, за який подається податкова накладна та/або розрахунок коригування. Квитанція, на яку накладається електронний цифровий підпис ДФС, підлягає шифруванню та надсилається платникові податку, який здійснює реєстрацію, засобами телекомунікаційного зв`язку. Примірник квитанції в електронній формі зберігається у ДФС.
Під час розгляду даного спору в суді першої інстанції було досліджено, що відповідно до повідомлення про отримання звітності, зведена податкова накладна № 6 від 31.10.2017 була отримана   ДФС України 16.11.2017, а звіт доставлено в поштову скриньку ДФС України 23:00:55 15.01.2017 (подана не в межах операційного дня).
На підставі наведеного, суд першої інстанції дійшов висновку про несвоєчасне виконання своїх зобов`язань позивачем, які передбачені податковим законодавством з реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Однак, колегія суддів вважає вказані висновки суду першої інстанції помилковими, оскільки матеріалами справи підтверджується, що товариством позивача було сформовано та відправлено на реєстрацію зведену податкову накладну за жовтень 2017р. № 6 від 31.10.2017 на загальну суму     38932781,88 грн. в т.ч. ПДВ 6488784.85 грн. 15.11.2017 о 22:26 (про що свідчить відповідна квитанція), але через проблеми в роботі серверу ДФС вона була доставлена в поштову скриньку ДФС України 15.11.2017 в 23:00:55, в зв`язку з чим, документ не було прийнято з підстав, що операційний день для реєстрації триває з 0 до 23 години, тому позивач був змушений зареєструвати податкову накладну на наступний день - 16.11.2017.
Водночас, передумовою для отримання квитанції про прийняття або неприйняття податкової накладної є волевиявлення платника податків щодо направлення такої накладної для реєстрації, яке повинно бути реалізовано протягом операційного дня, який, як було встановлено вище, у жовтні 2017 року розпочинався о 00:00 і завершувався о 23:00.
Згідно з нормами п. 14 Порядку № 1246, квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.
Відповідно до п. 15 Порядку № 1246, у квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.
Абзацом 13 пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, передбачено, що якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Відповідно до позиції Верховного Суду, викладеної, зокрема, у постанові від 30 січня 2018 року по справі № 815/2745/17; від 26 червня 2018 року по справі № 808/2127/17; від 03 травня 2018 року по справі № 818/1070/17, платник податків може нести відповідальність за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних лише якщо така несвоєчасна реєстрація зумовлена його винними діями.
Позивачем 15.11.2017 протягом операційного дня було направлено в електронному вигляді до ДФС України податкову накладну, тобто, в межах граничного строку для реєстрації вказаної податкової накладної, що вказує на те, що підприємством належним чином підтверджено своєчасність направлення ним податкової накладної для її реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних. При цьому, стороною відповідача так і не було надано доказів надіслання платнику податків протягом операційного дня (15.11.2017). Натомість, посилання на технічний збій роботи серверів обробки електронної звітності ДФС, на переконання суду апеляційної інстанції, у жодним чином не може слугувати підставою для позбавлення платника реєстрації податкових накладних за умови виконання ним всіх приписів податкового законодавства.
Крім того, та обставина, що позивач своєчасно надіслав на реєстрацію складену ним зведену накладну, а податковий орган у цей же день не надіслав квитанції про прийняття або її відхилення, вказує на своєчасне виконання позивачем своїх обов`язків та своєчасну реєстрацію спірної накладної (постанова Верховного Суду від 23 січня 2018 року по справі № 806/832/17).
Таким чином, доводи апелянта в цій частині підтверджуються, а тому, колегія суддів дійшла висновку про те, що зведена податкова накладна за жовтень 2017р. № 6 від 31.10.2017 на загальну суму 38932781,88 грн., в т.ч. ПДВ 6488784,85 грн, подана на реєстрацію 15.11.2017 о 22:26, в межах операційного часу - вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних цією ж датою.
Крім того, суд першої інстанції не надав оцінку тому факту, що зведена податкова накладна      № 6 від 31.10.2017 за жовтень 2017 року складена на постачання для операцій, які звільнені від оподаткування податком на додану вартість та не підлягає наданню отримувачу (покупцю).
Відповідно до норм п. 120№ Податкового кодексу, порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 Податкового кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної па постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 Податкового кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів.
Водночас, податкове зобов`язання в сумі ПДВ 6488784,85 грн., визначене в податковій накладній № 6 від 31.10.2017, включене до декларації з податку на додану вартість ТОВ «Українська бронетехніка» за жовтень 2017 року, проте, податкова накладна не підлягала наданню отримувачу (покупцю), оскільки ця податкова накладна є зведеною, постачальником і отримувачем згідно цієї накладної є ТОВ «Українська бронетехніка».  Зведена податкова накладна № 6 від 31.10.2017 була складена відповідно до підпункту «б» пункту 198.5 Податкового кодексу України, - щодо операцій, звільнених від оподаткування відповідно до пункту 32 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України - постачання на митній території України продукції оборонного призначення.
Таким чином, зведена податкова накладна № 6 від 31.10.2017 не підпадає під штрафні санкції, що передбачені п. 120№.1 Податкового кодексу України, так як ця зведена податкова накладна № 6 від 31.10.2017 року не надається покупцю та складена на постачання за операціями, які звільнені від оподаткування податком на додану вартість. На вказане помилково суд першої інстанції не звернув увагу.
Посилання суду першої інстанції на дотримання процедури та правильність виду перевірки є необґрунтованими, адже позовні вимоги не містили вказаних доводів і не ставили під сумнів безпідставність проведення камеральної перевірки відповідачем своєчасності реєстрації податкових накладних. Також, в оскаржуваному рішенні відображено порядок заповнення податкової накладної, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 № 1307, однак, апелянтом не оскаржується правильність та/або неправильність її заповнення, наявність та/або відсутність помилок в реквізитах, а правильність заповнення зведеної податкової накладної підтверджує й факт її реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 КАС України, передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Доводи апеляційної скарги спростовують висновки суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог. 
Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
У відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції порушено норми матеріального права, що призвели до помилкового вирішення спору, а тому, рішення суду першої інстанції необхідно скасувати та прийняти нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити.
У зв`язку з задоволенням позовних вимог, судові витрати позивача зі сплати судового збору за подання позову та апеляційної скарги підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача, на підставі положень ст. 139 КАС України.
Керуючись ст. ст. 139, 243, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328 - 331 КАС України, суд,
           
П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Українська бронетехніка» - задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 листопада 2020 р. - скасувати.

Прийняти нову постанову, якою адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Українська бронетехніка» до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - задовольнити.

          Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві від 22.03.2019 № 0246761206.

          Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Українська бронетехніка» судові витрати за подання адміністративного позову та апеляційної скарги у розмірі 24332,97 грн. (двадцять чотири тисячі триста тридцять дві гривні 97 коп.)

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена з підстав, визначених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя                                                                                О.М. Ганечко

Судді                                                                                                             В.В. Кузьменко 

                                                                                                          Я.М. Василенко