ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И 

       16 березня 2021 року                                                                м. Чернівці
                        Справа № 725/5919/19
                                                                Провадження №22-ц/822/89/21
       Чернівецький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах: 
       головуючого - Литвинюк І. М. 
суддів: Височанської Н.К., Перепелюк І.Б.
секретар – Тодоряк Г.Д.
позивач: ОСОБА_1 ,
відповідачі: приватний виконавець Кондрюк К.О., ТзОВ «Файн-Пром», АТ «ОТП Банк», ДП «Сетам»,
третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Вакош»,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги  ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Вакош» на рішення Першотравневого районного суду м. Чернівці від 06 листопада 2020 року  у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Вакош», до приватного виконавця Кондрюка Костянтина Олександровича, Акціонерного товариства «ОТП Банк», Товариства з обмеженою відповідальністю «Файн-Пром», Державного підприємства «Сетам» про визнання недійсними електронних торгів, головуючий у І-й інстанції – Стоцька Л.А., 

ВСТАНОВИВ:
У жовтні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до приватного виконавця Кондрюка К.О., АТ «ОТП Банк», ТзОВ «Файн-Пром», ДП «Сетам» про визнання недійсними електронних торгів.
Свої вимоги обґрунтовував тим, що рішенням Першотравневого районного суду м. Чернівці 12 жовтня 2017 року з нього на користь ПАТ «ОТП Банк» стягнуто заборгованість за кредитним договором №СМ-SMEL00/009/2008 від 25 квітня 2008 року в розмірі 2 884 016,17 грн.
В рахунок погашення заборгованості за кредитним договором №СМ-SMEL00/009/2008 від 25 квітня 2008 року за несвоєчасність виконання зобов`язань за договором звернуто стягнення на предмет іпотеки, а саме: приміщення боксів технічного обслуговування та автомийки літ. А загальною площею 336,8 кв.м, в тому числі підсобною площею 10,2 кв.м, та підсобних приміщень і вулканізації літ. Б загальною площею 153,8 кв.м, в тому числі підсобною площею 35,9 кв.м, приміщення магазину літ. В загальною площею 127 кв.м та приміщенням гаражного складу літ. Г загальною площею 477,20 кв.м, а також земельну ділянку, площею 0,1188 га за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер 7310136600:08:004:0011, які належать на праві власності ОСОБА_1 та розташовані по АДРЕСА_1 .
Визначено спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів в межах процедури виконавчого провадження. Встановлено початкову ціну предмета іпотеки для подальшої реалізації в розмірі 11 610 354 грн.
Зазначав, що на виконанні у ОСОБА_2 знаходилися два виконавчі листи №725/4846/15-ц та №725/4674/15-ц, в яких стягувачем виступає АТ «ОТП Банк», а боржником ОСОБА_1 
29 серпня 2019 року зазначені виконавчі листи об`єднані у зведене виконавче провадження за №59916364. Опис та арешт майна відбувся саме в провадженні №725/4674/15-ц, в якому звернуто стягнення на іпотечне майно, тобто прямо порушено норми Закону «Про іпотеку».
Заявка на продаж майна у ДП «Сетам» відбулась в межах процедури продажу іпотечного майна, що підтверджується відповідним документом.
Вказував на те, що у вересні 2019 року він звернувся до Першотравневого районного суду м. Чернівці зі скаргою, в якій просив визнати дії виконавця протиправними, за якою суд 26 вересня 2019 року виніс ухвалу про забезпечення скарги шляхом зупинення стягнення та реалізацію майна, яке виставлене на торги. Вказана ухвала вручена виконавцю в день винесення шляхом електронного повідомлення та 27 вересня 2019 року – безпосереднім врученням. Крім того, оригінал даної ухвали 30 вересня 2019 року о 09 год. 00 хв. вручений ДП «Сетам».
Однак, незважаючи на визначені вище порушення та ухвалу суду від 26 вересня 2019 року, якою зупинене стягнення та реалізація майна, яке виставлене на торги, торги відбулися, а на наступний день приватний виконавець видав акт про проведені торги.
Окрім того, зазначав, що приватним виконавцем при визначенні вартості майна боржника були допущені порушення вимог законодавства.
Враховуючи викладене, просив визнати недійсними електронні (прилюдні) торги по лоту №372098: приміщення боксів технічного обслуговування та автомийки по АДРЕСА_1 , а також земельної ділянки площею 0,1188 га за цією ж адресою, кадастровий номер 7310136600:08:004:0011, що належали ОСОБА_1 ..
Визнати недійсними та скасувати свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів - земельної ділянки площею 0,1188 га за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер 7310136600:08:004:0011, серія та номер: р.№7226, виданий 02 жовтня 2019 року, видавник: Холоменюк О. І. - приватний нотаріус Чернівецького міського нотаріального округу (номер запису про право власності 33498114; Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1928116573101); свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів - приміщення боксів технічного обслуговування та автомийки по АДРЕСА_1 , серія та номер: р.№7225, видане 02 жовтня 2019 року, видавник: Холоменюк О. І. - приватний нотаріус Чернівецького міського нотаріального округу (номер запису про право власності 33497705; Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1928097773101).
Рішенням Першотравневого районного суду м. Чернівці від 06 листопада 2020 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено. 
На рішення Першотравневого районного суду м. Чернівці від 06 листопада 2020 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позов. 
Посилається на те, що рішення суду першої інстанції є незаконним, ухваленим з неправильним застосуванням норм матеріального права. 
Зазначає, що суб`єктом оціночної діяльності при визначенні вартості майна не дотримано послідовності проведення його незалежної оцінки, оскільки об`єкт безпосередньо не досліджувався, заміри та огляд не проводився, самостійно з невідомих джерел отримані документи по об`єкту, висновки протирічать експертизі. 
Приватний виконавець Кондрюк К.О. в заявці на проведення електронних торгів зазначив відомості про початкову ціну іпотечного майна за висновком суб`єкта оціночної діяльності в сумі 4 031 504 грн, замість визначеної у виконавчому листі №725/4674/15 від 25 січня 2018 року початкової ціни продажу іпотечного майна у сумі 11 610 534 грн, повідомивши в систему електронних торгів завідомо недостовірну інформацію щодо предмета торгів та початкової ціни продажу. 
Суд дав невірне тлумачення нормам статті 57 Закону України «Про виконавче провадження», не застосував до спірних правовідносин норми статей 1, 12, 33, 39 Закону України «Про іпотеку» та невірно застосував норми статті 18 Закону України «Про виконавче провадження».
Продаж об`єктів нерухомого майна з прилюдних торгів 30 вересня 2019 року відбувся на погашення зобов`язань ОСОБА_1 за виконавчим листом №725/4846/15-ц від 02 квітня 2019 року про стягнення заборгованості з позивача в сумі 2 280 053,60 грн за іншими кредитними договорами, які не мали іпотечного забезпечення. Порядок же задоволення вимог іпотекодержателя за рахунок іпотечного майна відрізняється від загального порядку звернення стягнення на майно.
Всі дії з іпотечним майном поза судовим дозволом та в інший спосіб ніж визначено судом, є порушенням норм Закону України «Про іпотеку» та порядку виконання судового рішення.
Посилається на те, що застосування норм статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» до визначення ціни продажу можливе тільки у випадку відсутності ціни продажу, встановленої судом у виконавчому документі. Зміна ціни продажу майна, яка визначена виконавчим документом, можлива тільки в порядку зміни способу виконання судового рішення з дотриманням процедури, встановленої частиною 7 статті 431 ЦПК України.
Також зазначає, що відкликання стягувачем АТ ОТП Банк виконавчого листа №725/4674/від 25 січня 2018 року і виведення за постановою приватного виконавця від 17 вересня 2019 року цього виконавчого листа зі зведеного виконавчого провадження ЗВП 59916364 позбавило учасників виконавчого провадження дозволу суду на продаж з торгів 30 вересня 2019 року іпотечного майна, що свідчить про порушення стягувачем, приватним виконавцем, ДП «Сетам» та учасниками торгів норм статті 33 Закону України «Про іпотеку», та невідповідність правочину, вчиненого на торгах 30 вересня 2019 року, вимогам частини 1 статті 203 ЦК України. 
Стягувач АТ «ОТП Банк» із заявою про зміну способу виконання судового рішення №725/4674/15 не звертався, відповідного рішення щодо зміни способу виконання судового рішення та зміни початкової ціни продажу іпотечного майна судом не ухвалювалося.
За оскаржуваним правочином майно, яке має зареєстрований статус іпотечного майна, 30 вересня 2019 року було продане з порушенням порядку, визначеного статтею 39 Закону України «Про іпотеку», в погашення зобов`язань, які не було забезпечено іпотекою, з порушенням права пріоритету на задоволення вимог за рахунок іпотечного майна. 
На рішення Першотравневого районного суду м. Чернівці від 06 листопада 2020 року ТОВ «Вакош» подало апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким позов ОСОБА_1 задовольнити. 
Посилається на те, що рішення суду першої інстанції ухвалене з порушенням норм матеріального права. 
Аргументи апеляційної скарги ТОВ «Вакош» є аналогічними доводам апеляційної скарги ОСОБА_1 . 
Також вказує на те, що оскаржуваним правочином заподіяно шкоду майновим правам та інтересам ТОВ «Вакош», як особи, яка на умовах Додаткового договору № 6 від 20 грудня 2013 року прийняла на себе зобов`язання по погашенню заборгованості ОСОБА_1 за кредитним договором №СМ-SMEL00/009/2008 від 25 квітня 2008 року, забезпеченого Договором іпотеки від 25 квітня 2008 року. При цьому ТОВ «Вакош» виходило з того, що зобов`язання забезпечено іпотекою, вартість якої значно перевищує суму зобов`язання. Це гарантувало йому у випадку невиконання зобов`язання можливість повернути внесені на погашення боргу кошти, та за можливості отримати дохід у випадку реалізації іпотечного майна. Однак продаж іпотечного майна за оскаржуваним правочином в погашення інших боргів ОСОБА_1 позбавило їх такої можливості, чим порушило майнові права третьої особи.
У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 приватний виконавець Кондрюк К.О. просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду – без змін.
Вказує на те, що приватний виконавець не порушував встановленого судом припису зупинити стягнення та реалізацію за виконавчим листом 725/4674/15-ц, а проведені 30 вересня 2019 року електронні торги та подальше оформлення акту про реалізацію майна не порушують жодної встановленої в судовому прядку заборони.
Користуючись правами іпотекодержателя, АТ «ОТП Банк» надав приватному виконавцю ОСОБА_2 передбачену п. 3 ч. 1 ст. 51 Закону України «Про виконавче провадження» письмову згоду на продаж предмету іпотеки в рахунок задоволення не забезпечених іпотекою вимог до боржника.
У приватного виконавця були передбачені законом підстави визначення початкової вартості арештованого нерухомого майна для продажу його з прилюдних торгів за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості із залученням для цього спеціаліста – суб`єкта оціночної діяльності.
На апеляційну скаргу ОСОБА_1 ТзОВ «Файн-Пром» подало відзив, у якому зазначає, що дії приватного виконавця щодо визначення вартості майна боржника у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення електронних торгів, які не стосуються правил проведення електронних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не повинні бути підставою для визнання електронних торгів недійсними і входити до предмету доказування у справі про визнання недійсними електронних торгів.
В ході розгляду справи апелянт не надав жодних належних та допустимих доказів, які б встановлювали наявність обставин та обгрунтовували факт порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна при проведенні оскаржуваних електронних торгів.
У відзиві на апеляційну скаргу ТОВ «Вакош» приватний виконавець Кондрюк К.О. вказує на те, що виконавчі провадження по стягненню з ОСОБА_1 сум боргу по кредитних договорах на користь АТ «ОТП Банк» та результати проведених в межах виконавчого провадження електронних торгів з продажу майна боржника жодним чином не стосуються прав і обов`язків ТОВ «Вакош».
У відзиві на апеляційну скаргу ТОВ «Файн-Пром» просить апеляційну скаргу ТОВ «Вакош» залишити без задоволення, а рішення суду – без змін.
Зокрема, зазначає, що сторони виконавчого провадження не позбавлені можливості заявляти клопотання про визначення вартості майна, тобто визначення іншої ціни предмета іпотеки, ніж зазначена в резолютивній частині рішення суду, якщо наприклад, така вартість майна змінилася. В такому разі виконавець зобов`язаний визначити вартість арештованого майна боржника із залученням суб`єкта оціночної діяльності.
У відзиві на апеляційну скаргу ДП «Сетам» просить апеляційну скаргу ТОВ «Вакош» залишити без задоволення, а рішення суду – без змін.
Посилається на те, що відповідно до вимог Порядку реалізації арештованого майна у державного підприємства «Сетам» не було підстав для зупинення чи припинення електронних торгів за лотом № 372098, про що було повідомлено позивача.
Позивачем не було оскаржено результати оцінки у встановленому Законом порядку. Визначення вартості майна не входить до предмету доказування у справах про визнання недійсними електронних торгів, а результати оцінки мають окремий передбачений законом спосіб оскарження.
Вважають, що позивачем не було доведено факту порушення Правил проведення електронних торгів, впливу такого порушення на результат торгів та порушення прав позивача внаслідок проведення оскаржуваних торгів.
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників судового розгляду, перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення в межах позовної заяви, доводів апеляційних скарг та відзивів на них, судова колегія вважає, що апеляційні скарги задоволенню не підлягають, виходячи з наступного. 
Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не надано суду будь-яких належних та допустимих доказів того, що здійснена оцінка предметів іпотеки є неналежною та заниженою, зокрема судового рішення про скасування цієї оцінки, або звіту про рецензування оцінки, або висновку судового експерта. Судом не було встановлено порушень проведення електронних (прилюдних) торгів, а отже, законні права позивача порушеними не були, а тому і видані свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів відповідають вимогам закону та не підлягають визнанню недійсними та скасуванню.
З таким висновком суду першої інстанції погоджується колегія суддів апеляційного суду.
Відповідно до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.
Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Матеріалами справи та судом першої інстанції встановлено, що рішенням Першотравневого районного суду м.Чернівці №725/4674/15ц від 12 жовтня 2017 року з ОСОБА_1 на користь ПАТ «ОТП Банк» за кредитним договором №СМ-SMEL00/009/2008 від 25 квітня 2008 року стягнуто грошові кошти в сумі 2 884 016,17 грн. 
В рахунок погашення заборгованості за кредитним договором №СМ-SMEL00/009/2008 від 25 квітня 2008 року в сумі 2 884 016,17 грн звернуто стягнення на предмет іпотеки - приміщення боксів технічного обслуговування та автомийки літ.А загальною площею 336,8 кв.м, в тому числі підсобною площею 10,2 кв.м та підсобних приміщень і вулканізації літ. Б загальною площею 153,8 кв.м, в тому числі підсобною площею 35,9 кв.м, приміщення магазину літ.В загальною площею 127 кв.м та приміщення гаражу – складу літ. Г загальною площею 477,20 кв.м, що знаходяться по АДРЕСА_1 , земельну ділянку по АДРЕСА_1 площею 0,1188 га, кадастровий номер 7310136600:08:004:0011, які належать ОСОБА_1 .
Визначено спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів у межах процедури виконавчого провадження. Встановлено початкову ціну предмета іпотеки для подальшої реалізації в розмірі 11 610 354 грн.
25 січня 2018 року Першотравневим районним судом м.Чернівці видано виконавчий лист №725/4674/15-ц.
Постановою приватного виконавця виконавчого округу Чернівецької області Кондрюка К.О. від 10 липня 2019 року відкрито виконавче провадження №59513955 з виконання виконавчого листа 725/4674/15-ц, виданого Першотравневим районним судом м.Чернівці 25 січня 2018 року, про стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ «ОТП Банк» грошових коштів в сумі 2 884 016,17 грн та судового збору в сумі 7 308 грн.
Також встановлено, що Першотравневим районним судом м.Чернівці 02 квітня 2019 року видано виконавчий лист №725/4846/15-ц про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «ОТП Банк» за кредитним договором № ML-0AJ/286/2006 грошові кошти в сумі 67 760 доларів США 89 центів, за кредитним договором №ML-0AJ/288/2006 грошові кошти в сумі 33 988 доларів США 58 центів, всього 218 0053,60 грн та судовий збір в сумі 1 827 грн.
Постановою приватного виконавця виконавчого округу Чернівецької області Кондрюка К.О. від 10 липня 2019 року відкрито виконавче провадження №59514612 з виконання виконавчого листа №725/4846/15-ц, виданого Першотравневим районним судом м.Чернівці 02 квітня 2019 року, про стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ «ОТП Банк» грошових коштів в сумі 2 180 053,60 грн та судового збору в сумі 1 827 грн.
Постановою приватного виконавця виконавчого округу Чернівецької області Кондрюка К.О. від 06 серпня 2019 року описано та накладено арешт на майно боржника - приміщення боксів технічного обслуговування та автомийки літ. А загальною площею 336,8 кв.м, в тому числі підсобною площею 10,2 кв.м та підсобних приміщень і вулканізації літ.Б загальною площею 153,8 кв.м, в тому числі підсобною площею 35,9 кв.м, приміщення магазину літ. В загальною площею 127 кв.м та приміщення гаражу – складу літ. Г загальною площею 477,20 кв.м, що знаходяться по АДРЕСА_1 , земельну ділянку по АДРЕСА_1 площею 0,1188 га, кадастровий номер 7310136600:08:004:0011.
В подальшому постановою приватного виконавця виконавчого округу Чернівецької області Кондрюка К.О. від 08 серпня 2019 року призначено суб`єкта оціночної діяльності – суб`єкта господарювання ОСОБА_3 у виконавчому провадженні з примусового виконання виконавчого листа №725/4674/15-ц, виданого Першотравневим районним судом м.Чернівці 25 січня 2018 року.
Приватним виконавцем виконавчого округу Чернівецької області Кондрюком К.О. 23 серпня 2019 року за № 1236 здійснено повідомлення ОСОБА_1 та ПАТ «ОТП Банк» про вартість майна відповідно до звіту про оцінку майна суб`єкта оціночної діяльності ОСОБА_3 в розмірі 4 031 054 грн. Повідомлення приватного виконавця отримано позивачем, на підтвердження чого ОСОБА_1 02 вересня 2019 року на адресу приватного виконавця надіслано заяву про його отримання.
Постановою приватного виконавця виконавчого округу Чернівецької області Кондрюка К.О. від 29 серпня 2019 року виконавчі провадження №59513955 та №59514612 об`єднані у зведене виконавче провадження №59916364.
За заявкою приватного виконавця виконавчого округу Чернівецької області Кондрюка К.О. від 29 серпня 2019 року №1284  приміщення боксів технічного обслуговування та автомийки літ. А загальною площею 336,8 кв.м, в тому числі підсобною площею 10,2 кв.м та підсобних приміщень і вулканізації літ. Б загальною площею 153,8 кв.м, в тому числі підсобною площею 35,9 кв.м, приміщення магазину літ. В загальною площею 127 кв.м та приміщення гаражу – складу літ. Г загальною площею 477,20 кв.м, що знаходяться по АДРЕСА_1 , земельну ділянку по АДРЕСА_1 площею 0,1188 га, кадастровий номер 7310136600:08:004:0011, передано на реалізацію державному підприємству “Сетам”.
30 серпня 2019 року на офіційному веб-сайті ДП «Сетам» опубліковано оголошення про заплановані на 30 вересня 2019 року електронні торги з продажу нерухомого майна боржника, яке розташоване за адресою АДРЕСА_1 , зі стартовою ціною 4 031 054 грн.
Як вбачається з матеріалів справи, 12 вересня 2019 року АТ «ОТП Банк» подано заяву про відкликання виконавчого листа №725/4674/15-ц.
Постановою приватного виконавця виконавчого округу Чернівецької області Кондрюка К.О. від 17 вересня 2019 року виведено виконавче провадження №59513955 з примусового виконання виконавчого листа 725/4674/15-ц, виданого Першотравневим районним судом м.Чернівці 25 січня 2018 року, із зведеного виконавчого провадження №59916364.
Також 17 вересня 2019 року в межах виконавчого провадження №59513955 винесено постанову про повернення виконавчого листа №725/4674/15-ц про стягнення суми боргу 2 884 016, 17 грн.
20 вересня 2019 року приватний виконавець Кондрюк К.О. листом №1436 повідомив ДП «Сетам» про подальшу реалізацію лоту №372098 у межах примусового виконання виконавчого листа Першотравневого районного суду м. Чернівці №725/4846/15-ц від 02 квітня 2019 року про стягнення з боржника  ОСОБА_1 боргу в розмірі 2 180 053,60 грн, по якому 10 липня 2019 року відкрито виконавче провадження №59614612, що не впливає на характеристику лоту.
Ухвалою Першотравневого районного суду м.Чернівці від 26 вересня 2019 року зупинене стягнення та реалізація заставленого та описаного майна - приміщення боксів технічного обслуговування та автомийки по АДРЕСА_1 і земельної ділянки площею 0,1188 га за адресою АДРЕСА_1 кадастровий номер 7310136600:08:004:0011, номер лота 372098  за виконавчим листом №725/4674/15-ц до набрання законної сили судового рішення за наслідками судового розгляду скарги ОСОБА_1 . 
Вищевказана ухвала на електронну адресу приватного виконавця Кондрюка К.О. надійшла 26 вересня 2019 року, а завірена судом копія – 01 жовтня 2019 року. 
При цьому примусове стягнення боргу за виконавчим листом Першотравневого районного суду м. Чернівці №725/4846/15-ц від 02 квітня 2019 року про стягнення з боржника ОСОБА_1 боргу в розмірі 2 180 053, 60 грн, яке включає в себе звернення стягнення на майно боржника, шляхом його реалізації, жодним судовим актом або іншим рішенням уповноваженого на це державного органу зупинено не було.
Відповідно до протоколу проведення електронних торгів ДП «Сетам» №434535 від 30 вересня 2019 року переможцем торгів визначено ТзОВ «Файн-Пром» з ціновою пропозицією 5 361 301,82 грн. 
01 жовтня 2019 року переможець ТОВ «Файн-Пром» оплатило запропоновану ціну по лоту і 02 жовтня 2019 року приватним виконавцем Кондрюком К.О. складено акт про реалізацію предмета іпотеки.
Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно ТзОВ «Файн-Пром» є власником спірного нерухомого майна.
Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку, регулюються нормами Закону України «Про виконавче провадження», а також Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 грудня 2016 № 2831/5 (далі - Порядок).
Пунктом 2 розділу VII Порядку передбачено, що реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Законом України «Про іпотеку». 
Порядок звернення стягнення на заставне майно встановлено статтею 51 Закону України "Про виконавче провадження".
Частинами четвертою та сьомою статті 51 Закону України "Про виконавче провадження" визначено, що реалізація заставленого майна здійснюється в порядку, встановленому цим Законом. Примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється виконавцем з урахуванням положень Закону України "Про іпотеку".
Передбачений статтями 39, 41 Закону України "Про іпотеку" та статтею 51 Закону України "Про виконавче провадження" спеціальний примусовий порядок звернення стягнення на предмет іпотеки з метою задоволення вимог іпотекодержателя, застосовується за умови ухвалення судом рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки або вчинення нотаріусом виконавчого напису. Аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 03.03.2018 у справі №908/1245/15-г, від 17.04.2020 у справі №1512/7803/2012.
Статтею 39 Закону України "Про іпотеку" визначено, що у разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет іпотеки в рішенні суду зазначаються: загальний розмір вимог та всі його складові, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки; опис нерухомого майна, за рахунок якого підлягають задоволенню вимоги іпотекодержателя; заходи щодо забезпечення збереження предмета іпотеки або передачі його в управління на період до його реалізації (у разі необхідності); спосіб реалізації предмета іпотеки; пріоритет та розмір вимог інших кредиторів, які підлягають задоволенню з вартості предмета іпотеки; початкова ціна предмета іпотеки для його подальшої реалізації.
Відповідно до частини першої статті 41 Закону України "Про іпотеку" реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах, у тому числі у формі електронних торгів, у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження", з дотриманням вимог цього Закону.
Початкова ціна продажу предмета іпотеки встановлюється рішенням суду або за згодою між іпотекодавцем та іпотекодержателем, а якщо вони не досягли згоди, - на підставі оцінки, проведеної відповідно до законодавства про оцінку майна і майнових прав та професійну оціночну діяльність, при цьому початкова ціна продажу майна не може бути нижчою за 90 відсотків його вартості, визначеної шляхом його оцінки (частина друга статті 43 Закону України "Про іпотеку").
Згідно з частиною третьою статті 61 Закону України "Про виконавче провадження" початкова ціна продажу нерухомого майна визначається в порядку, встановленому статтею 57 цього Закону.
Відповідно до статті 57 Закону України "Про виконавче провадження" визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження.
У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника.
Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна.
У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна.
Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання.
Якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21 березня 2018 у справі № 235/3619/15-ц зазначила наступне.
Виходячи зі змісту поняття "ціна", як форми грошового вираження вартості товару, послуг тощо, аналізу норм статей 38, 39 Закону України "Про іпотеку" можна зробити висновок, що у розумінні норми статті 39 Закону України "Про іпотеку" встановлення початкової ціни предмету іпотеки у грошовому вираженні визначається за процедурою, передбаченою частиною шостою статті 38 цього Закону.
Разом з тим, відповідно до статей 19, 57 Закону України "Про виконавче провадження" сторони виконавчого провадження під час здійснення виконавчого провадження не позбавлені можливості заявляти клопотання про визначення вартості майна, тобто визначення іншої ціни предмета іпотеки, ніж буде зазначена в резолютивній частині рішення суду, якщо наприклад, така вартість майна змінилася.
Аналогічна позиція також викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 03 липня 2019 у справі № 521/10445/15-ц.
У постановах Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі № 821/197/18/4440/16 (провадження № 11-1200апп18) та від 12 червня 2019 року у справі № 308/12150/16-ц (провадження № 14-187цс19) викладено правовий висновок про те, що визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності - здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання рішень відповідних органів, уповноважених осіб та суду. Тому оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців.
Як на підставу скасування рішення суду першої інстанції, в апеляційних скаргах міститься посилання на те, що прилюдні торги відбулися в порушення чинного рішення суду, яким зупинено стягнення за виконавчим листом №725/4674/15-ц, і яке було наявне у відповідачів, але вони свідомо не бажали його виконувати.
Так, за наявності обставин, передбачених статтею 34 Закону «Про виконавче провадження», виконавець виносить постанову про зупинення вчинення виконавчих дій, крім випадків, визначених Законом. За наявності підстав для зупинення вчинення виконавчих дій з виконання одного виконавчого провадження, яке приєднано до зведеного виконавчого провадження, зведене виконавче провадження зупиняється лише в частині виконання цього виконавчого провадження.
Отже, враховуючи те, що реалізація арештованого майна боржника здійснювалася не в межах окремого виконавчого провадження, стосовно якого виникли підстави щодо його зупинення, а в межах зведеного виконавчого провадження, у складі якого перебувало й не зупинене виконавче провадження, у приватного виконавця були відсутні правові підстави для зупинення реалізації майна в даному випадку.
Слід також звернути увагу на те, що забезпечення позову на стадії виконання рішення суду (зокрема у порядку забезпечення розгляду скарги на дії виконавця) нормами ЦПК України не передбачено.
Відповідно до наведених правових норм державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір.
Враховуючи наведене, Верховний Суд констатує, що дії державного виконавця щодо визначення вартості майна боржника у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними в зазначений спосіб.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду України, зокрема, від 24 жовтня 2012 у справі № 6-116цс12, та постановах Верховного Суду, зокрема, від 14 лютого 2018 року у справі № 490/5475/15 та від 02 травня 2018 року у справі № 910/10136/17.
      За вказаних обставин,  безпідставними є посилання в позовній заяві та апеляційних скаргах на обставини, які не стосуються порядку проведення електронних (прилюдних) торгів, оскільки, як вже було зазначено, визначення вартості майна, як і інші дії виконавця, не входить до предмету доказування у даній справі і мають окремий, передбачений законом спосіб та порядок оскарження. Аналогічні висновки щодо застосування норм права викладені у постанові Верховного Суду від 14 квітня 2020 року у справі № 668/14900/15-ц.
Відповідно до статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно  зі статтею 12 ЦПК України  кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Пунктом 1 Розділу І Порядку електронні торги - продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну; організатор електронних торгів, торгів за фіксованою ціною - державне підприємство, яке належить до сфери управління Міністерства юстиції України та уповноважене відповідно до законодавства на здійснення заходів зі створення та супроводження програмного забезпечення системи реалізації арештованого майна, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у цій системі, на організацію та проведення електронних торгів та торгів за фіксованою ціною, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком.
Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажу майна, тобто у вчиненні дій, спрямованих на виникнення у покупця зобов`язання по сплаті коштів за продане майно та передачу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, покупцю - учаснику електронних торгів, який у ході торгів запропонував за нього найвищу ціну.
З аналізу статей 650, 655, 656 ЦК України слідує висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу.
Водночас з аналізу статей 655 і 658 ЦК України вбачається, що набуття майна за результатами електронних торгів є договором купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є організатор електронних торгів, який укладає договір, та державна виконавча служба або приватний виконавець, які виконують договір у частині передання права власності на майно покупцю. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.
Загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, передбачені у статті 203 ЦК України.
Згідно з частинами першою та другою статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.
Відповідно до частини третьої статті 215 ЦК України,  якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, складання за результатами їх проведення акту  про  реалізацію  предмета іпотеки з подальшою видачею нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином, який може визнаватися недійсним у судовому порядку.
У відповідності до правової позиції Верховного Суду України, висловленій у постанові від 24 жовтня 2016 року у справі № 6-1981цс16 для визнання прилюдних торгів недійсними необхідно встановити такі факти: чи мало місце порушення вимог Тимчасового положення та інших норм при проведенні прилюдних торгів; чи вплинули ці порушення на результати торгів; чи мало місце порушення прав та законних інтересів позивачів, які оспорюють результати торгів. Крім того, згідно з чинним законодавством України процедура відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені частинами першою-третьою та шостою статті 203 ЦК України (частина перша статті 215 цього Кодексу).
       Оскільки зі змісту частини 1 статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення,  тобто безпосередньо за результатами  прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме Порядком реалізації арештованого майна.
Отже, для визнання електронних торгів недійсними, які є правочином в розумінні статей 203, 215 ЦК України, необхідно встановити порушення саме норм Порядку проведення прилюдних торгів.
Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України).
Відповідно до частин першої, шостої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно з частинами першою, третьою статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
З огляду на викладене, враховуючи обгрунтування підстав звернення до суду з даним позовом, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції належним чином оцінив подані сторонами докази, правильно встановив обставини справи, правильно застосував норми матеріального й процесуального права та прийшов до правильного висновку про те, що позивачем не доведено наявність порушень при проведенні електронних торгів, а саме, що відбулось порушення вимог Порядку проведення прилюдних торгів і ці порушення вплинули на результати торгів, та що були порушені законні інтереси позивача.
Твердження ОСОБА_1  про доведеність обставин, за якими наявні підстави для визнання недійсними результатів електронних торгів (встановлення факту порушень при їх проведенні, які могли вплинути на їх результати), не заслуговують на увагу, оскільки таких обставин ним не наведено і судом не встановлено. 
Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»).
Апеляційні скарги не містять нових фактів чи засобів доказування, які б спростували висновки суду першої інстанції.
Колегія суддів вважає, що належних та допустимих доказів для спростування висновків, викладених в рішенні суду першої інстанції, передбачених статтями 76, 77, 78 ЦПК України, чи порушень норм процесуального права, які можуть бути підставою для скасування рішення відповідно до ст. 376 ЦПК України, апеляційна скарга не містить.
На підставі викладеного, відповідно до вимог статті 375 ЦПК України, апеляційні скарги слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Керуючись статтями 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:
Апеляційні скарги ОСОБА_1 та Товариства з обмеженою відповідальністю «Вакош» залишити без задоволення.
Рішення Першотравневого районного суду м. Чернівці від 06 листопада 2020 року  залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повна постанова складена 18 березня 2021 року.

Головуючий                                                        І.М. Литвинюк

       Судді:                                                                Н.К. Височанська

       І.Б. Перепелюк