ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/17797/20                                                                  Суддя першої інстанції: Літвінова А.В.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  23 лютого 2021 року                                                                                            м. Київ
          Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
          головуючого судді          - Пилипенко О.Є.  
          суддів                              - Глущенко Я.Б. та Собків Я.М., 
          при секретарі                    - Василенко Ю.А., 
          розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Державної аудиторської служби України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 листопада 2020 року у справі за адміністративним позовом Служби автомобільних доріг у Кіровоградській області до Державної аудиторської служби України, третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Ростдорстрой» про визнання протиправними та скасування висновків, 

В С Т А Н О В И Л А :

У серпні 2020 року позивач - Служба автомобільних доріг у Кіровоградській області звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з адміністративним позовом до Державної аудиторської служби України, третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Ростдорстрой» про визнання протиправними та скасування висновків, в якому просив:
- визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі №UA-2020-04-16-005435-a, яка проведена Службою автомобільних доріг у Кіровоградській області.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.08.2020 року відкрито спрощене позовне провадження у справі №640/17796/20, без повідомлення учасників справи.
Також, Служба автомобільних доріг у Кіровоградській області звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Державної аудиторської служби України, в якій просить суд визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі №UA-2020-04-16-005338-a, яка проведена Службою автомобільних доріг у Кіровоградській області.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.08.2020 року відкрито спрощене позовне провадження у справі №640/17797/20, без повідомлення учасників справи. 
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.10.2020 року об`єднано до спільного розгляду і вирішення адміністративні справи №640/17797/20, №640/17796/20, присвоєно об`єднаним справам загальний №640/17797/20. 
Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 13 листопада 2020 року адміністративний позов задоволено повністю. 
Не погоджуючись з судовим рішенням, відповідач - Державна аудиторська служби України звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою у задоволенні адміністративного позову відмовити в повному обсязі.
01 лютого 2021 року, відповідно до штампу вхідної кореспонденції суду Вх.№ 4103, Службою автомобільних доріг у Кіровоградський області надіслано відзив на апеляційну скаргу відповідача, відповідно до змісту якого, позивач повністю заперечує проти задоволення вимог апеляційної скарги, наголошує, що в силу приписів норм КАС України докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що від неї не залежали, з огляду на що, подання відповідачем такого доказу, як звернення народного депутата України (як підстава для проведення моніторингу) є необґрунтованим, наголошує, що ненадання договору про атестацію виробництва є формальною (несуттєвою) помилкою.  
Відповідно до ч.ч.1, 2, 3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
У відповідності до ст.. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Приймаючи рішення про задоволення позову, суд першої інстанції виходив з того, що у матеріалах справи відсутні докази, що підтверджують наявність отримання Державною аудиторською службою України інформації від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері відповідних публічних закупівель, відтак, відповідачем не надано суду доказів наявності правових підстав для здійснення відповідного мониторінгу, крім того, висновки Державної аудиторської служби України від 17.07.2020 року №633 про результати моніторингу закупівлі №UA-2020-04-16-005435-а, яка проведена Службою автомобільних доріг у Кіровоградській області та від 17.07.2020 року №654 Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі №UA-2020-04-16-005338-а не містять аналізу усіх обставин (в тому числі, протоколів Уповноваженої особи Служби автомобільних доріг у Кіровоградській області О. Нагули від 03.06.2020 року та 04.06.2020 про формальну помилку), їх врахування чи відхилення (із зазначенням причини), отже, відповідні висновки не відповідають принципу обґрунтованості, всебічності.           Колегія суддів вважає вказаний висновок суду першої інстанції необґрунтованим, з огляду на наступне.
Як встановлено судом та вбачається з наявних матеріалів справи, наказом від 22.06.2020 року №162 Державної аудиторської служби України розпочато моніторинг процедур закупівель, зокрема:
- номер - UA-2020-04-16-005435-a від 16.04.2020 року, замовник - Служба автомобільних доріг у Кіровоградській області, учасники: Товариство з обмеженою відповідальністю «РОСТДОРСТРОЙ», Товариство з обмеженою відповідальністю «СПІЛЬНЕ УКРАЇНСЬКО-НІМЕЦЬКЕ ПІДПРИЄМСТВО «АВТОСТРАДА», Товариство з обмеженою відповідальністю «ОНУР КОНСТРУКЦІОН ІНТЕРНЕШНЛ» та Товариство з обмеженою відповідальністю «ДС ПРОМ ГРУП» (інформація відкрита у вільному доступі інтернет за посиланням: https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-04-16-005435-a);
номер - UA-2020-04-16-005338-a від 16.04.2020, замовник - Служба автомобільних доріг у Кіровоградській області, учасники: Товариство з обмеженою відповідальністю «РОСТДОРСТРОЙ», Товариство з обмеженою відповідальністю «СПІЛЬНЕ УКРАЇНСЬКО-НІМЕЦЬКЕ ПІДПРИЄМСТВО «АВТОСТРАДА», Товариство з обмеженою відповідальністю «ОНУР КОНСТРУКЦІОН ІНТЕРНЕШНЛ» та Товариство з обмеженою відповідальністю «ДС ПРОМ ГРУП» (інформація відкрита у вільному доступі інтернет за посиланням: https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-04-16-005338-a).
За результатами проведеного моніторингу процедури закупівлі Держаудитслужбою складено висновки:
від 17.07.2020 року №633, який затверджено Заступником Голови Державної аудиторської служби України О.Шкуропатом, у відповідності до якого установлено порушення вимог пунктів 1 та 4 частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника товариства з обмеженою відповідальністю «РОСТДОРСТРОЙ», як таку, що не відповідає кваліфікаційним критеріям, встановленим статтею 16 Закону та умовам тендерної документації, та допустив її до оцінки;
від 17.07.2020 року №654, який затверджено Заступником Голови Державної аудиторської служби України О.Шкуропатом, у відповідності до якого установлено порушення вимог пунктів 1 та 4 частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника товариства з обмеженою відповідальністю «РОСТДОРСТРОЙ», як таку, що не відповідає кваліфікаційним критеріям, встановленим статтею 16 Закону та умовам тендерної документації, та допустив її до оцінки.
Не погоджуючись із вищезазначеними висновками Державної аудиторської служби України, позивач звернувся з даним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку обставинам справи, висновкам суду першої інстанції та доводам апелянта, колегія суддів зазначає наступне.
Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини першої статті 1 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.
Згідно статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади установлює Закон України «Про публічні закупівлі» (приписи Закону наведені у редакціях на час виникнення відповідних спірних правовідносин).
Відповідно до «Положення про Державну аудиторську службу України», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 року №43, Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Держаудитслужба у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.
Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань: реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
З огляду на викладене Державну аудиторську службу України наділено повноваженнями щодо здійснення моніторингу публічних закупівель.
Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам        частини четвертої статті 22 цього Закону.
Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах  восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
Згідно з частиною другою статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
У відповідності до частини третьої статті 8 Закону повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Як вбачається з матеріалів справи, 22.06.2020 року Державною аудиторською службою України видано наказ №162 «Про початок моніторингу закупівель», відповідно до якого було вирішено провести моніторинг закупівлі №UA-2020-04-16-005338-a від 16.04.2020 року та №UA-2020-04-16-005435-a від 16.04.2020 року.
Підставою для здійснення моніторингу закупівлі №UA-2020-04-16-005338-a та №UA-2020-04-16-005435-a стала інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Про наявність вказаної підстави відображено також у пунктах 5 Висновків Державної аудиторської служби України від 17.07.2020 року №633 та №654.           Так, однією із підстав задоволення позову було те, що у матеріалах справи відсутні докази, що підтверджують наявність отримання Державною аудиторською службою України інформації від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері відповідних публічних закупівель.
Разом з тим, колегія суддів звертає увагу на наступне.
Як зазначалось вище, рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох підстав, що визначені, зокрема, в частині другій статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», втім, диспозицією вищевказаної статті не передбачено детального зазначення інформації щодо підстави прийняття рішення про початок моніторингу, а передбачено лише зазначення опису підстави.
Як вірно вказано судом першої інстанції опис підстави було зазначено відповідачем, що в повній мірі відповідає положенням чинного законодавства.
Посилання суду першої інстанції на той факт, що відповідачем не надано суду доказів наявності правових підстав для здійснення відповідного моніторингу, колегія суддів вважає необґрунтованими, так як наявність чи відсутність правових підстав для здійснення відповідного моніторингу не було підставою позову, судом не витребовувалось зазначеного документу, тож у відповідача були відсутні підстави для подання такого доказу до суду.
Втім, до апеляційної скарги Державною аудиторською службою України надано копію звернення народного депутата України Олексія Жмеренецького № 558 від 15.06.2020 року та копію звернення громадської організації «Центр правової допомоги «Іскра» від 12.06.2020 року № 1.2-04, що стали підставами для оскаржуваного контрольного заходу.
Як наголошено позивачем у відзиві на апеляційну скаргу, ч.8 ст. 79 КАС України передбачено, що докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.            Втім, як було зазначено вище, позов Служби автомобільних доріг у Кіровоградській області не був обґрунтований протиправністю прийняття рішення про проведення моніторингу, такий доказ судом першої інстанції у відповідача не витребовувався, тож подання його до суду апеляційної інстанції є обґрунтованим, позаяк він спростовує висновки, викладені в рішенні суду першої інстанції.
Що стосується суті виявлених порушень, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.
Відповідно до статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції на час виникнення спірних правовідносин) Замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо: 1) учасник: не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону; не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником; 2) переможець: відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю; не надав документи, що підтверджують відсутність підстав, передбачених статтею 17 цього Закону; 3) наявні підстави, зазначені у статті 17 і частині сьомій статті 28 цього Закону; 4) тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.
З правової норми статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» випливає про необхідність відхилення замовником тендерної пропозиції в разі якщо учасник: не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону; тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.
Відповідно до статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник вимагає від учасників подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.
Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв:
наявність обладнання та матеріально-технічної бази;
наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;
наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору.
Визначені замовником згідно з цією статтею кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників про відповідність їх таким критеріям, зазначаються в тендерній документації та вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).
Замовник не встановлює кваліфікаційні критерії та не визначає перелік документів, що підтверджують подану учасниками інформацію про відповідність їх таким критеріям, у разі закупівлі нафти, нафтопродуктів сирих, електричної енергії, послуг з її передачі та розподілу, централізованого постачання теплової енергії, централізованого постачання гарячої води, послуг з централізованого опалення, послуг поштового зв`язку, поштових марок і маркованих конвертів, телекомунікаційних послуг, у тому числі з трансляції радіо- та телесигналів, послуг з централізованого водопостачання та/або водовідведення, послуг з перевезення залізничним транспортом загального користування.
Згідно положень статті 16 названого Закону вбачається можливість установлення замовником одного або декількох з кваліфікаційних критеріїв, а саме: наявність обладнання та матеріально-технічної бази; наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору.
При цьому визначені замовником згідно з статтею 16 Закону України «Про публічні закупівлі» кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників про відповідність їх таким критеріям, зазначаються в тендерній документації та вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).
Як вбачається із оскаржуваних висновків, підставою для них стало виявлення в процесі моніторингу, що відповідно до підпункту 1 пункту 5 розділу III тендерної документації та пункту 1.3 Додатку № 1 до тендерної документації на підтвердження кваліфікаційного критерію щодо наявності обладнання та матеріально-технічної бази учасники додатково у складі тендерної пропозиції у разі відсутності власного, орендованого (лізинг) асфальтобетонного заводу, зокрема надають підтверджуючі документи (посвідчена копія атестату виробництва та посвідчена копія договору на проведення атестації з усіма додатками, які є невід`ємною частиною договору).          Як вбачається з матеріалів справи, Товариством з обмеженою відповідальністю «Ростдорстрой» у складі тендерної пропозиції було надано посвідчену копію атестата виробництва, проте посвідченої копії договору на проведення атестації з усіма додатками, які є невід`ємною частиною договору, третьою особою надано не було, що, як вірно зазначено відповідачем є недотриманням вимог п.п.1 п.5 розділу ІІІ тендерної документації та п.1.3 додатка 1 до тендерної документації, у зв`язку з чим позивач повинен був відхилити таку тендерну пропозицію, чого зроблено не було.
Посилання суду першої інстанції на те, що на підтвердження кваліфікаційного критерію щодо наявності обладнання та матеріально-технічної бази, товариством з обмеженою відповідальністю «РОСТДОРСТРОЙ» надано наступні дозвільні документи, а саме: Інформацію про наявність асфальтобетонного заводу №3694-Т від 13.05.2020 року; Атестат виробництва на виготовлення асфальтобетонних сумішей та щебенево- мастикових асфальтобетонних сумішей відповідно ДСТУ Б В.2.7-119 та ДСТУ Б В.2.7- 127:2015, виданий ТОВ «Будівельна компанія «Ескадор»; Інвентарна картка обліку основних засобів ТОВ «Будівельна компанія «Ескадор» форми № 03-6, яка підтверджує право власності на АБЗ; Дозвільні документи на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами; Інформація товариства з обмеженою відповідальністю «РОСТДОРСТРОЙ» від 15.05.2020 року №3838-Т щодо запланованих обсягів випуску асфальтобетону та/або ЩМАС Виробником/ Постачальником; Гарантійний лист ТОВ «Будівельна компанія «Ескадор» від 13.05.2020 № 2579 щодо обсягів поставки асфальтобетону та ЩМАС; Договір поставки №0109/Р від 01.09.2017 між ТОВ «РОСТДОРСТРОЙ» та ТОВ «Будівельна компанія «Ескадор» на поставку необхідних обсягів дорожньо-будівельних матеріалів (у тому числі асфальтобетонних та щебнево-мастикових асфальтобетонних сумішей), не спростовують того факту, що третьою особою не було надано документу, обов`язковість надання якого встановлена такою тендерною документацією.
Вказівка на те, що уповноваженою особою Служби автомобільних доріг у Кіровоградській області О. Нагулою складено протоколи від 03.06.2020 року та 04.06.2020 року, якими встановлено відсутність у складі тендерної пропозиції товариства з обмеженою відповідальністю «РОСТДОРСТРОЙ» посвідченої копії договору на проведення атестації з усіма додатками, які є невід`ємною частиною договору, визнано формальною помилкою та встановлено, що допущена товариством з обмеженою відповідальністю «РОСТДОРСТРОЙ» формальна помилка не призведе до відхилення його тендерної пропозиції, колегія суддів вважає необґрунтованими, з огляду на наступне.
Відповідно до частини третьої статті 22 Закону № 922 тендерна документація може містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх пропозицій.
Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
Відповідно до пункту 1 розділу III Документації допущення учасником формальних (несуттєвих) помилок, не призведе до відхилення Замовником його пропозиції.
Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме технічні помилки та описки.
Наприклад:
-  орфографічні помилки та технічні описки в словах та словосполученнях, що зазначені в документах, які надані учасником (Наприклад: зазначення в довідці русизмів, технічних помилок);
- зазначення назви документу, необхідність у наданні якого передбачена цією документацією, у спосіб що відрізняється від вказаного в цій документації, та який підготований безпосередньо учасником, у разі якщо такий документ за своїм змістом відповідає вимогам цієї документації (Наприклад: замість вимоги надати довідку в довільній формі учасник надав аналогічний за змістом документ, що називається "лист- пояснення...");
- зазначення неповного переліку інформації в певному документі, усупереч вимогам тендерної документації, у разі якщо така інформація повністю відображена в іншому документі, що наданий в складі тендерної пропозиції учасника (наприклад: у відомостях про учасника не зазначено коду ЄДРПОУ або адреса, номер телефону проте є інформація щодо коду ЄДРПОУ або адреса, номер телефону зазначена на фірмовому бланку або на іншому документі); тощо.
Таким чином, на переконання колегії суддів, зазначені вище невідповідності (ненадання документів) не є технічними помилками та описками, отже не можуть вважатись формальними (несуттєвими) помилками ні у розумінні Закону, ні у розумінні комплектності Документації.
У постанові Верховного Суду від 16 квітня 2020 року справа №640/5949/19 наголошено, «що суди повинні пересвідчитись у повноті та правильності оформлення поданих документів у складі пропозиції, оскільки тільки за умови дотримання цих правил учасником можлива його подальша участь у процедурі закупівлі, інакше його пропозиція повинна бути оцінена замовником на предмет наявності підстав для її відхилення».
З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції було порушено норми матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи. У зв`язку з цим суд вважає необхідним апеляційну скаргу Державної аудиторської служби України - задовольнити, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 листопада 2020 року - скасувати та прийняти нову постанову, якою у задоволенні адміністративного позову Служби автомобільних доріг у Кіровоградській області - відмовити в повному обсязі. 
Керуючись ст..ст. 241, 242, 308, 310, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів, -  

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Державної аудиторської служби України - задовольнити.
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 листопада 2020 року - скасувати та прийняти нову постанову, якою у задоволенні адміністративного позову Служби автомобільних доріг у Кіровоградській області - відмовити в повному обсязі.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя:                                                                       О.Є.Пилипенко 

Суддя:                                                                                 Я.Б.Глущенко   

                                                                                                    Я.М.Собків          

Повний текст виготовлено 23 лютого 2021 року.