ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2021 року м. Херсон

Справа №658/4525/19
Провадження №22-ц/819/564/21

Херсонський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючий           Бездрабко В.О. (суддя-доповідач)
судді:                      Базіль Л.В.
                              Приходько Л.А.
розглянувши в порядку письмового провадження без виклику сторін апеляційну скаргу апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Херсонобленерго» на заочне рішення Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 09 листопада 2020 року, ухвалене під головуванням судді Марків Т.А., у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Херсонобленерго» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, заподіяних безобліковим споживанням електроенергії,

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2019 року АТ «Херсонобленерго» звернулося до суду із позовом до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, заподіяних безобліковим споживанням електроенергії.
Позовна заява мотивована тим, що 16 січня 2019 року, під час проведення працівниками товариства перевірки електроустановок за адресою: АДРЕСА_1 , встановлено порушення відповідачем п.5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: безоблікове користування електричною енергією шляхом накиду дротів на лінію електричного живлення в будинок для живлення струймопримачів, у зв`язку з чим електроенергія споживалась, але електролічильником не обраховувалась.
За фактом виявленого порушень  був складений акт №234380 від 16 січня 2019 року та нараховані завдані відповідачем збитки у розмірі 3934грн.51коп., які позивач просив стягнути з ОСОБА_1 на користь товариства, вирішити питання розподілу судових витрат.
Заочним рішенням Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 09 листопада 2020 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.
В апеляційній скарзі АТ «Херсонобленерго», посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, просить заочне рішення Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 09 листопада 2020 року скасувати, ухвалити у справі нове судове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.
Скарга мотивована тим, що суд першої інстанції безпідставно визнав недопустимим доказом акт про порушення №234380 від 16 січня 2019 року, який є належним доказом та має значення у справі, оскільки підтверджує факт скоєння відповідачем правопорушення, що полягало в безобліковому споживанні електричної енергії. 
Акт споживачем ОСОБА_1 підписаний без зауважень, а отже остання погодилася із виявленим фактом порушенням нею Правил роздрібного ринку електричної енергії.
Апелянт зауважив, що ставлячи під сумнів наявність в Акті про порушення підписів працівників АТ «Херсонобленерго», суд мав би дослідити оригінал цього акту, так як в долученій до матеріалів позовної заяви його копії ці підписи є нечітко відображеними. 
Процедура складання акту та розгляд його комісією відповідає вимогам Правил роздрібного ринку електричної енергії, а тому у суду були відсутні підстави для неприйняття його, як доказу. Ні акт про порушення №234380 від 16 січня 2019 року, а ні рішення комісії по розгляду цього акту відповідачем не оскаржувалися.
Правом на подачу відзиву на апеляційну скаргу відповідач ОСОБА_1 не скористалася.
Заслухавши доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, в межах доводів апеляційної скарги та вимог заявлених в суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено та з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 зареєстрована в будинку АДРЕСА_1 та є споживачем послуг з постачання електричної енергії АТ «Херсонобленерго» (особовий рахунок № НОМЕР_1 ).
16 січня 2019 року під час проведення АТ «Херсонобленерго» в особі Каховського РЕЗ і ЕМ працівниками товариства (Старченко С.Р., ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ) перевірки електроустановок за адресою: АДРЕСА_1 , в присутності споживача, було встановлено порушення ОСОБА_1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, здійснене внаслідок самовільного підключення електропроводки до мережі позивача з порушенням схеми підключення - безоблікове споживання електричної енергії шляхом накиду проводів на лінію електропередач поза приладом обліку в будинок для живлення струмоприймачів, у зв`язку з чим електроенергія споживалась, але електролічильником не обраховувалась.
За фактом виявленого порушення працівниками товариства складений акт №234380, який підписаний ОСОБА_1 без зауважень (а.с.3-4).
З протоколу засідання комісії по розгляду акту від 19 лютого 2019 року та розрахунку вартості збитків заподіяних електропостачальній організації встановлено, що нарахування проведено у відповідності до п.п. 3.1, 3.2, 3.5 Методикивизначення обсягу та вартості електричної енергії, згідно якої сума заподіяних позивачу збитків склала 3934,51грн (а.с.6).
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що акт про порушення №234380 від 16 січня 2019 року не є допустимим доказом, оскільки він не містить трьох підписів представників товариства зазначених в ньому. Цей акт не містить відомостей про вилучення дроту, за допомогою якого було здійснено самовільне підключення, графа «До акту про порушення додається» не заповнена, у зв`язку з чим розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з розрахунку за площею перерізу проводу (кабелю) 0,9мм здійснено енергопостачальником без належного обґрунтування.
Проте погодитися із висновком суду неможна, виходячи з наступного.
Правовідносини з приводу постачання фізичним особам електричною енергією регулюються ст. 714 ЦК, Законом України «Про ринок електричної енергії», Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року №562, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 04 липня 2006 року №782/12656 (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), Правил роздрібного ринку електричної енергії.
Відповідно до ч. 1  ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується сплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Згідно вимог ст.611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема відшкодування вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення Правил.
Відповідно до частини 1 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.
Згідно пункту 4 частини 2 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.
Як зазначено у п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП №312 від 14 березня 2018 року у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.
В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.
Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.
Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.
У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб.
Згідно з вимогами ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. 
Відповідно до ст. 76 ЦПК доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Звертаючись до суду із позовом про стягнення з ОСОБА_1 збитків, позивач послався на порушення останньою п. 5.5.5, 8.2.5 ПРРЕЕ та, як доказ цього, надав відповідний акт, в якому зафіксоване виявлене порушення. Акт складений у присутності відповідача, яка його підписала, зауважень до цього акту, а також заперечень стосовно виявлених порушень не висловила.
Посилання суду першої інстанції на його недопустимість як доказу за відсутності у ньому трьох підписів представників енергопостачальника, колегія суддів вважає помилковими, оскільки обов`язковість його підписання уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами, виходячи з вищенаведених положень, передбачена у випадку відмови споживача підписати акт про порушення, тобто в такому випадку акт про порушення споживачем Правил вважатиметься дійсним.
Враховуючи, що ОСОБА_1 не відмовлялася від підписання акту, натомість зазначила про відсутність у неї зауважень щодо його складення, вимога про обов`язковість засвідчувальних підписів представників АТ «Херсонобленерго» не застосовується. Акт споживачем не оскаржувався.
Щодо посилання суду на необґрунтоване здійснення енергопостачальником розрахунку обсягу вартості необлікованої електричної енергії, виходячи з площі перерізу проводів (кабелів) 0.9 мм, колегія суддів зазначає наступне.
У відповідності до положень п. 8.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП №312 від 14 березня 2018 року, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.
При цьому, розрахунок збитків здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ України від 04.05.2006 року № 562.
Згідно пункту 3.5 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 5 пункту 3.1 Методики (самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку), добовий обсяг споживання електричної енергії W (кВт.год) через проводи, якими здійснене самовільне 
доб.с.п. підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики, за якою застосовується, серед іншого cos(фі) - косинус кута між фазною напругою U та струмом фаз навантаження, який протікає тією самою фазою, визначений на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології. У разі відсутності в представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) відповідних засобів вимірювальної техніки cos (фі) приймається рівним 0,9.
Отже, добовий обсяг споживання електричної енергії розраховується електропостачальником, виходячи з величини потужності споживання проводів, якими здійснюється самовільне підключення і така потужність встановлюється шляхом визначення перерізу проводів, у тому числі маркуванням проводів виробником. 
Згідно таблиці 1.3.4 Правил улаштування електроустановок, затверджених наказом №476 від 21 липня 2017 року Міністерством енергетики та вугільної промисловості України, допустимий тривалий струм для проводів з алюмінієвими жилами із гумовою та полівінілхлоридною ізоляцією, струм для одного двожильного проводу з перерізом струмовідної жили - 2,5 мм, прокладеного у одній трубі становить 19 А.
З акту про порушення №234380 від 16 січня 2019 року встановлений переріз проводу (кабелю), за допомогою якого здійснювалося розкрадання електричної енергії – 2,5 мм, що дорівнює струму споживання 19 А (пункт 3).
Таким чином, з розрахунку вартості збитків по акту про порушення ПРРЕЕ, оформленого протоколом №16 від 19 лютого 2019 року встановлено, що нарахування збитків за безоблікове споживання електричної енергії проведено у відповідності до пункту 3.1  Методикивизначення обсягу та вартості електричної енергії, згідно якої сума заподіяних позивачу збитків склала 3934,51грн. (а.с.5).
Посилання суду першої інстанції на необґрунтованість складеного позивачем розрахунку вартості необлікованої електроенергії у зв`язку з не вилученням представниками товариства дроту, яким було здійснено самовільне підключення, є неприйнятними, оскільки таке вилучення не є обов`язковим згідно наведених вище приписів Методики, а висновок суду щодо проведення розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, виходячи з площі перерізу проводу 0.9мм, не відповідає фактичним обставинам справи.
Ураховуючи викладене, колегія суддів вважає, що позивач довів факт безоблікового споживання відповідачем електричної енергії, що є підставою для стягнення з ОСОБА_1 заподіяних збитків у розмірі 3934,51грн., обрахованих у відповідності до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами, розмір яких відповідачем не оспорювався.
У відповідності до ст. 376 ЦПК України заочне рішення Каховського міськрайонного суду  Херсонської області від 09 листопада 2020 року підлягає скасуванню з прийняттям у справі нової постанови про задоволення позову АТ «Херсонобленерго» та стягнення з ОСОБА_1 на користь товариства 3934,51грн.
Згідно ст.141 ч.13 ЦПК України якщо суд апеляційної інстанції, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
З матеріалів справи встановлено, що за подачу позову та апеляційної скарги АТ «Херсонобленерго» сплатило судовий збір у розмірі 1921,00грн. та 2881,50грн. відповідно, а всього 4802,50грн., які підлягають стягненню із відповідача на користь позивача.
Керуючись ст. ст. 367, 374, 376, 382-384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Херсонобленерго» задовольнити.
Заочне рішення Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 09 листопада 2020 року скасувати та прийняти у справі нову постанову, якою позовні вимоги Акціонерного товариства «Херсонобленерго» задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Херсонобленерго» збитки, заподіяні внаслідок безоблікового споживанням електроенергії, у розмірі 3934,51грн.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Херсонобленерго» судові витрати у загальному розмірі 4802,50грн.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків встановлених п.2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України.

Головуючий:                                                                 В.О. Бездрабко

Судді:                                                                        Л.В. Базіль

Л.А. Приходько