Справа № 141/84/19
Провадження № 22-ц/801/437/2021
Категорія: 10
Головуючий у суді 1-ї інстанції Климчук С. В.
Доповідач:Панасюк О. С.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2021 року	Справа № 141/84/19	м. Вінниця	

       Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого Панасюка О. С. (суддя – доповідач),
суддів Берегового О. Ю., Шемети Т. М.,
розглянувши в порядку письмового провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання житлового будинку спільною сумісною власністю подружжя за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Оратівського районного суду Вінницької області у складі судді Климчука С. В. від 25 листопада 2020 року (дата складення повного тексту рішення відповідає даті його ухвалення), –
встановив:

28 лютого 2019 року  ОСОБА_1  звернулась до суду з цим позовом. 
Ухвалою Оратівського районного суду Вінницької області від 02 листопада 2020 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для: викладення обставин, якими позивачка обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, зокрема, доказів придбання спірного житлового будинку під час спільного проживання у шлюбі, та доплати судового збору в розмірі 768 грн 40 к. протягом десяти днів з часу отримання копії ухвали.
На виконання вимог цієї ухвали 16 листопада 2020 року до суду надійшла позовна заява з уточненим викладенням обставин, якими  ОСОБА_1 обґрунтовує свої вимоги, із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини. До позовної заяви додано копію технічного паспорта на житловий будинок та квитанцію про доплату судового збору.
Ухвалою того ж суду від 25 листопада 2020 року позовну заяву визнано неподаною і повернуто позивачці.
Ухвала суду мотивована тим, що ОСОБА_1 не повністю усунула недоліки позовної заяви, оскільки позовна заява не містить викладу обставин, якими позивачка обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, зокрема, у матеріалах справи відсутні докази придбання спірного житлового будинку під час спільного проживання сторін у шлюбі. Клопотання ОСОБА_1 про витребування у Комунального підприємства «Гайсинське бюро технічно інвентаризації» (далі КП «Гайсинське бюро технічно інвентаризації») матеріалів по житловому будинку АДРЕСА_1 , зокрема договору купівлі-продажу спірного нерухомого майна, є необґрунтованим, тому що відповідно до доданого до позовної заяви технічного паспорту на спірний будинок, вказаний житловий будинок збудовано самочинно.
В апеляційній скарзі  ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просила ухвалу Оратівського районного суду Вінницької області від 25 листопада 2020 року скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
На обґрунтування доводів апеляційної скарги посилалася на те, що ухвалою суду першої інстанції порушено її право на доступ до правосуддя. Вказувала, що на виконання ухвали суду 02 листопада 2020 року надала позовну заяву в новій редакції, у якій заявляла клопотання про витребування у КП «Гайсинське бюро технічно інвентаризації» матеріаів по житловому будинку  АДРЕСА_1 для визнання житлового будинку спільною сумісною власністю подружжя.  
Відзив на апеляційну скаргу не надходив.
Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду в межах заявлених вимог та доводів апеляційної скарги апеляційний суд прийшов до висновку, що вона підлягає задоволенню з огляду на таке.
Підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, невідповідність висновків суду обставинам справи та порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали (пункти 3, 4 статті 379 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України)).
Стаття 175 ЦПК України містить виключний перелік вимог, яким повинна відповідати позовна заява. 
Так, згідно з частинами другою та третьою цієї статті позовна заява подається у письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.
Позовна заява повинна містити:
1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;
2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові – для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;
3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;
4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;
5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;
6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;
7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;
8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;
9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;
10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Як видно зі змісту позовної заяви у редакції, поданій на виконання вимог ухвали Оратівського районного суду Вінницької області від 02 листопада 2020 року про залишення позовної заяви без руху, вона містить виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Так, на обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 посилалась на те, що спірний будинок був придбаний під час перебування сторін у шлюбі. За час спільного проживання сторони здійснили у ньому ремонт. В будинку зареєстроване їх місце проживання. 
Оскільки, виходячи із принципів диспозитивності та змагальності цивільного судочинства, закріплених у статтях 12, 13 ЦПК України право визначення предмету та підстав позову, а також засобів доказування належить виключно позивачу, то суд першої інстанції не мав підстав повертати позовну заяву через неправильне/неповне зазначення обставин, якими обґрунтовані позовні вимоги та не надання доказів, якими ці обставини підтверджуються.
Керуючись статтями 367, 369, 374, 375, 382, 384, 389 ЦПК України апеляційний суд, –                                                 
постановив:

Апеляційну скаргу  ОСОБА_1  задовольнити.
Ухвалу Оратівського районного суду Вінницької області від 25 листопада 2020 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий                                                         О. С. Панасюк

Судді:                                                                 О. Ю. Береговий

                                                                       Т. М. Шемета