ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 580/1785/20                                                                       Суддя (судді) першої інстанції: П.Г. Паламар

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  10 лютого 2021 року                                                                                            м. Київ
          Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
                             судді-доповідача:                       Собківа Я.М.,     
                                            суддів:                        Глущенко Я.Б., Черпіцької Л.Т.,
                          за участю секретаря:                        Яковіна Б.В.,    

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 03 листопада 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Черкаській області про визнання протиправними, скасування наказів та  поновлення на роботі і виплати середнього заробітку,-  

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції України в Черкаській області, у якому просив: 
-визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Черкаській області від 21.04.2020 №981 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" в частині застосування дисциплінарного стягнення стосовно лейтенанта поліції ОСОБА_1 старшого слідчого, слідчого відділення Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області;
-визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Черкаській області №116 о/с від 05.05.2020 в частині звільнення зі служби в поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 старшого слідчого, слідчого відділення Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області;
-поновити на службі в поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаді старшого слідчого, слідчого відділення Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області;
-стягнути з ГУНП в Черкаській області середній заробіток за час вимушеного прогулу з моменту звільнення до моменту прийняття у справі судового рішення по суті.
-стягнути з ГУНП в Черкаській області витрати на професійну правничу допомогу.
Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 03 листопада 2020 року у задоволенні позову відмовлено повністю. 
Не погодившись із вказаним рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій скаржник просить скасувати рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 03 листопада 2020 року та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. 
Апелянт мотивує свої вимоги тим, що судом першої інстанції неповністю з`ясовані обставини справи, порушено норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.   
Відповідно до ч.1   ст. 308 КАС України   суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. 
Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, представника позивача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав. 
Судом першої інстанції встановлено, що 16.04.2020 року наказом Головного управління Національної поліції в Черкаській області №962 призначено службове розслідування за рапортом начальника Черкаського РВП Черкаського ВП ГУ НП в Черкаській області від 16.04.2020 №2760/47/і/01-2020 щодо вчинення 08.03.2020 поліцейськими Черкаського РВП порушень, що мають ознаки дисциплінарного проступку.
21.04.2020 року дисциплінарною комісією проведено службове розслідування яким встановлено, що 08.03.2020 року          близько 08.00 год. відповідно до Книги нарядів Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП на добове чергування у складі слідчо-оперативної групи заступив старший слідчий слідчого відділення Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області лейтенант поліції ОСОБА_1 . Цього ж дня, до відділу служби " 102" УОАЗОР ГУНП надійшло повідомлення гр. ОСОБА_2 про те, що 07.03.2020 близько 21.00 год. гр. ОСОБА_3 перебуваючи в с. Нечаївка Черкаського району здійснив два постріли з травматичної зброї в бік її сина гр. ОСОБА_4 та завдав останньому тілесні ушкодження. Вказане повідомлення Черкаським районним відділенням поліції зареєстровано до ITC ІПНП за № 1517, а на місце події на службовому автомобілі Renault Kangoo р.н. НОМЕР_1 направлено слідчо-оперативну групу у складі лейтенантів поліції ОСОБА_1 , ОСОБА_5 та капітана поліції ОСОБА_6 . Перебуваючи в с. Нечаївка Черкаського району після фіксації правопорушення до лейтенантів поліції ОСОБА_1 , ОСОБА_5 та капітана поліції ОСОБА_6 звернулась місцева жителька гр. ОСОБА_7 , яка почала вести з поліцейськими розмову інтимного характеру.
Лейтенанти поліції ОСОБА_1 та ОСОБА_5 в порушення вимог п. 9 ч. 1 та ч. 2 ст. 31, ч. 1 ст. 40 Закону України "Про Національну поліцію", ч. 2 ст. 11 Закону України "Про інформацію", п.п. 4 п. 1 розділу VII Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 №1026, без згоди ОСОБА_7 використали носії відеозапису не здійснюючи повноваження пов`язані з роботою СОГ, при цьому не повідомили останню про застосування щодо неї відео зйомки. Під час розмови з ОСОБА_7 , лейтенанти поліції ОСОБА_1 та ОСОБА_5 в порушення вимог ч. 1 ст. 6, ч. 1,4 ст. 7, п. 3 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", п. 3, 7 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзаців 3, 6, 7, 8, 10 ч. 1 та абзацу 1 ч. 2 розділу II, абзаців 1 п. 2, п. З, 4 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, ст.ст. 38-39 Закону України "Про запобігання корупції", ст. 15 Конвенції про права осіб з інвалідністю та ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, порушуючи права і свободи ОСОБА_7 , принижуючи її честь та гідність й не контролюючи свою поведінку, почуття та емоції здійснювали бесіду сексуального, непристойного характеру, яку знімали на свої мобільні телефони. При цьому, лейтенанти поліції ОСОБА_1 та ОСОБА_5 скориставшись емоційним розладом, неадекватною поведінкою та порушенням мислення ОСОБА_7 , задавали останній провокативні питання, які принижують її гідність. Як наслідок лейтенант поліції ОСОБА_5 розповсюдив відзняте ним відео з ОСОБА_7 , в результаті чого його було розміщено у соціальній мережі Facebоок " ІНФОРМАЦІЯ_1 " де набуло широкого розголосу та вкрай негативно сприйнято населенням.
Під час проведення службового розслідування та дослідження відео комісією встановлено, що лейтенант поліції ОСОБА_1 в порушення вимог п. 11 розділу І Правил носіння однострою поліцейських, затверджених наказом МВС України від 19.08.2017 № 718, абзацу 9 п. 1 та абзацу 5 п. 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, ч. 3 ст. 20 Закону України "Про Національну поліцію" та п. 12 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, перебував у складі слідчо-оперативної групи в однострої разом із предметами цивільного одягу та з прихованим нагрудним знаком (жетоном).
Опитані у ході проведення службового розслідування лейтенанти поліції ОСОБА_1 , ОСОБА_5 та капітан поліції ОСОБА_6 підтвердили факт проведення зйомки ОСОБА_7 .
Опитана у ході проведення службового розслідування ОСОБА_7 пояснила, що вона перебуває на обліку у лікаря психіатра, а 08.03.2020 після вжиття близько 2 літрів пива вона вийшла зі свого дому та рухаючись по одній із вулиць с. Нечаївка, вона помітила трьох поліцейських з якими розпочала розмову інтимного характеру. У свою чергу поліцейські підтримали розмову та почали пропонувати секс у трьох і таке інше. У своєму поясненні ОСОБА_7 вказала, що їй не було відомо, що поліцейські здійснюють відео зйомку їхньої розмови та з даного приводу вона дозвіл не надавала.
Крім того, в ході службового розслідування здійснено огляд відео, про що складено акт та зроблено стенограму відеозйомки розмови зокрема і ОСОБА_1 з гр. ОСОБА_7 .
За результатами службового розслідування 21.04.2020 складено висновок, згідно п. 2 якого за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось в порушенні вимог ч. 1 ст. 6, ч. 1,4 ст. 7, п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 18, ч. 3 ст. 20, п. 9 ч. 1 та ч. 2 ст. 31 ч. 1 ст. 40 Закону України "Про Національну поліцію", ч. 2 ст. 11 Закону України "Про інформацію", п.п. 4 п. 1 розділу VII Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 №1026, п. 2, 3, 6, 7, 12 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзаців 3, 6, 7, 8, 9, 10 ч. 1 та абзацу 1, 5 ч. 2 розділу II, абзаців 1 п. 2, п. 3, 4 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, ст. 38 та 39 Закону України "Про запобігання корупції", п. 11 розділу І Правил носіння однострою поліцейських, затверджених наказом МВС України від 19.08.2017 № 718 ст. 15 Конвенції про права осіб з інвалідністю, ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Присяги поліцейського та своїх посадових інструкцій, старшого слідчого слідчого відділення Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 звільнити зі служби в поліції.
21.04.2020 року наказом Головного управління Національної поліції в Черкаській області №981 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" за вчинення дисциплінарного проступку, старшого слідчого слідчого відділення Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 звільнити зі служби в поліції.
05.05.2020 року наказом Головного управління Національної поліції в Черкаській області №116 о/с у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення, ОСОБА_1 старшого слідчого слідчого відділення Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області звільнено зі служби в поліції.
Вважаючи спірні накази відповідача протиправними, а свої права порушеними, позивач звернувся до суду з відповідним позовом.
Надаючи правову оцінку обставинам справи, висновкам суду першої інстанції та доводам апелянта, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до   статті 19 Конституції України   органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені   Конституцією   та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію". 
Відповідно до п. 6 та 10 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється: у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України; у разі набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення.
Днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення. День звільнення вважається останнім днем служби.
Згідно зі статтею 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Відповідно пунктів 2, 3, 6, 7, 12 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - це дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента країни і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України. Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ст. 12 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень, як, зокрема, звільнення з посади.
З аналізу вказаних норм вбачається, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є невиконання або неналежне виконання поліцейським дисципліни шляхом недотримання конкретних актів законодавства та наказів і інших відомчих нормативно-правових актів.
Згідно з порядком накладання дисциплінарних стягнень, визначеним у статті 14 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.
Відповідно до статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.
Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є, зокрема, настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку. 
У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Із аналізу вказаних норм вбачається, що службове розслідування обов`язково повинно передувати звільненню, якщо особу рядового чи начальницького складу звільняють за порушення нею службової дисципліни.
Судом першої інстанції встановлено, що на підставі наказу від 16 квітня 2020 року №962 призначено службове розслідування за фактом порушення службової дисципліни, зокрема, позивачем, за результатами якого складено висновок від 21 квітня 2020 року, затверджений начальником ГУ НП в Черкаській області.
Зі змісту висновку службового розслідування убачається, що позивач під час несення служби у форменному одязі в складі слідчо-оперативної групи здійснював відеозйомку і бесіду сексуального і непристойного характеру з громадянкою, схиляючи її до статевого акта при цьому принижуючи її честь та гідність й не контролюючи свою поведінку.
Наказом Міністерства внутрішніх справ від 09 листопада 2016 року №1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі - Правила), які є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей.
Відповідно до частини першої Розділу ІІ Правил передбачено, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку.
Колегія суддів апеляційної інстанції підтримує висновок суду першої інстанції, що дії позивача, встановлені за результатами проведеної службової перевірки є вчинком, який дискредитує систему органів поліції та поліцейських в очах громадськості, відтак, є підставою для звільнення.
Таким чином, колегія суддів наголошує на тому, що дотримання вимог Дисциплінарного статуту та Правил повинно здійснюватися працівниками поліції, як в робочий, так і в позаробочий час.
Відповідно до ст. 22 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.
Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.
Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.
Таким чином, стосовно осіб рядового і начальницького складу за вчинення порушень службової дисципліни наказ про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади видається у строк до одного місяця з дня, коли про проступок стало відомо начальнику.
Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем у встановлені положеннями чинного законодавства строки проведено службове розслідування, за наслідками якого встановлено порушення позивачем Закону України "Про Національну поліцію", Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Правил етичної поведінки поліцейських, результатом яких став підрив і довіри населення до поліцейський і наслідком чого стало винесення спірних наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та про звільнення позивача із служби в поліції.
Згідно з правовою позицією Верховного Суду у постанові від 07.11.2018 у справі №808/7301/14 дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет органів внутрішніх справ і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.
Проте, позивачем ні до суду першої інстанції, ні разом із апеляційною скаргою не надано жодних пояснень та доказів у спростування здійснення ним дисциплінарного проступку, зафіксованого відеозаписом розміщеним у соціальній мережі Facebоок та актом огляду відеозапису з матеріалів службового розслідування, наслідком чого слугувало його подальше звільнення із займаної посади в ГУ НП в Черкаській області.
З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що під час прийняття оскаржуваних наказів, відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України, а тому позовні вимоги задоволенню не підлягають.
Згідно з ч. 1   ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України     кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених     статтею 78 цього Кодексу.
Всі наведені апелянтом доводи не спростовують вірних висновків суду першої інстанції. 
Положеннями   ст. 242 КАС України   рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Згідно з п. 1 ч. 1     ст. 315 КАС України     за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до     ст. 316 КАС України     суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.               
Керуючись статтями 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,  

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.                  
Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 03 листопада 2020 року залишити без змін.                               
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. 

            Суддя-доповідач                                                                                   Собків Я.М.

  Суддя                                                                                                    Глущенко Я.Б.

             Суддя                                                                                                     Черпіцька Л.Т.

              Повний текст постанови виготовлено - 15 лютого 2021 року.