Справа № 991/1483/21
Провадження № 1-кс/991/1514/21

УХВАЛА
5 березня 2021 року 	місто Київ	

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 , 
особи, що подала клопотання - детектива ОСОБА_3 ,
розглянув у закритому судовому засіданні клопотання детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_3 про тимчасовий доступ до речей і документів у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 52020000000000712 від 09.11.2020.

(1) Короткий виклад змісту клопотання
02.03.2021 Вищим антикорупційним судом отримано зазначене клопотання. Воно погоджене прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 .
Відповідно до його змісту детективи Національного антикорупційного бюро України (далі – НАБУ) здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні № 52020000000000712 від 09.11.2020 за фактом вчинення злочинів, передбачених ч. 3 ст. 358 та ч. 1 ст. 388 Кримінального кодексу України (далі – КК України).
19.02.2020 під час проведення розслідування у провадженні № 42014000000000640 від 19.07.2014 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 та ч. 2 ст. 366 КК України, Печерським районним судом м. Києва постановлено ухвалу. Нею накладено арешт на грошові кошти, що перебували на рахунку ОСОБА_5 , відкритому в Київській філії AT «Місто Банк».
Листом від 30.09.2020 № 378БТ AT «Місто Банк» повідомлено НАБУ, що арешт з грошових коштів, що перебували на вказаному рахунку, скасовано на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_6 , постановленої 18.06.2020 у справі № 757/13827/20-к.
Водночас, детективами НАБУ здобуто достатньо відомостей, що свідчать, що таке рішення слідчим суддею не поставлялось. Тобто арешт з рахунку знято необґрунтовано, на підставі, як вказує детектив, підробленого рішення.
Крім того, детектив зазначає, що 28.04.2020 між ОСОБА_5 та ПАТ «Місто Банк» в особі голови правління ОСОБА_7 укладено договір-доручення.
На виконання вказаного договору, ОСОБА_7 28.04.2020 укладено договори купівлі-продажу цінних паперів ТОВ «КУА «Промислові Інвестиції» (Пайовий венчурний інвестиційний фонд «Четверний венчурний фонд - Промислові Інвестиції» недиверсифікованого виду закритого типу).
Після зняття арешту, 18.06.2020 на підставі вказаного договору-доручення банком проведено операції з перерахування грошових коштів із вказаного рахунку на рахунки наступних компаній:
-у сумі 103 188 572,20 грн - на рахунок, відкритий ТОВ «Сівєріна», 
-у сумі 76 630 439,05 грн - на рахунок, відкритий ТОВ «Фінексперт»,
-у сумі 30 180 988,74 грн - на рахунок, відкритий ТОВ «Ласфано Україна».
Отже, як вказує детектив, ОСОБА_5 спільно із співробітниками AT «Місто Банк» вчинила сплановані дії, направлені на незаконне зняття арешту з належного їй рахунку та подальшого їх виведення для забезпечення особистого контролю.
З метою отримання інформації, що має суттєве значення для встановлення обставин вказаного провадження, детектив у клопотанні просить надати тимчасовий доступ до документів, які перебувають у володінні ТОВ «Лайфселл» та містять відомості про вхідні та вихідні дзвінки з використанням абонентського номеру НОМЕР_1 .
Також він просить розглянути вказане клопотання без виклику особи, у володінні якої знаходяться речі та документи, та у закритому судовому засіданні.
(2) Щодо відкритості судового процесу
1. Слідчий суддя вважає необґрунтованим прохання детектива щодо проведення розгляду клопотання без виклику особи, у володінні якої знаходяться речі та документи.
Згідно з ч. 2 ст. 163 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК) якщо сторона кримінального провадження, яка звернулася з клопотанням, доведе наявність достатніх підстав вважати, що існує реальна загроза зміни або знищення речей чи документів, клопотання може бути розглянуто слідчим суддею без виклику особи, у володінні якої вони знаходяться.
Обґрунтувань загрози зміни або знищення документів ТОВ «Лайфселл», детективом в клопотанні не наведено.
У зв`язку з цим, підстави розглядати слідчим суддею дане клопотання без виклику особи, у володінні якої вони знаходяться, відсутні.
2. Розгляд клопотання слід проводити у закритому судовому засіданні.
Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 27 КПК слідчий суддя може прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження або його окремої частини лише у разі якщо здійснення провадження у відкритому судовому засіданні може призвести до розголошення таємниці, що охороняється законом.
Відповідно до ст. 8 Закону України «Про доступ до публічної інформації» таємна інформація – інформація, доступ до якої обмежується відповідно до частини другої статті 6 цього Закону, розголошення якої може завдати шкоди особі, суспільству і державі. Таємною визнається інформація, яка містить, в тому числі, таємницю досудового розслідування.
Згідно з ч. 1 ст. 222 КПК відомості досудового розслідування можна розголошувати лише з письмового дозволу слідчого або прокурора і в тому обсязі, в якому вони визнають можливим.
Враховуючи, що здійснення провадження у відкритому судовому засіданні може призвести до розголошення таємниці досудового розслідування, слідчий суддя приходить до висновку, що розгляд клопотання про тимчасовий доступ до речей та документів необхідно здійснювати у закритому судовому засіданні.
Якщо судовий розгляд відбувався у закритому судовому засіданні, судове рішення проголошується прилюдно з пропуском інформації, для дослідження якої проводилося закрите судове засідання та яка на момент проголошення судового рішення підлягає подальшому захисту від розголошення (ч. 7 ст. 27 КПК). Оскільки, інформація, викладена у рішенні, і надалі підлягає захисту, ухвала не підлягає оприлюдненню.
(3) Позиції учасників провадження
У судовому засіданні детектив ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав, викладених у ньому.
(4) Мотиви, з який виходив слідчий суддя під час розгляду клопотання про надання тимчасового доступу до речей та документів
За результатами дослідження клопотання та доданих до нього матеріалів, заслухавши думку детектива, слідчий суддя робить висновок, що воно не підлягає розгляду у Вищому антикорупційному суді.
При вирішенні будь-якого клопотання (заяви, скарги) закон зобов`язує слідчого суддю перевірити його зміст насамперед на предмет дотримання правил підсудності при зверненні.
Конституція України у статті 19 встановлює, що органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України.
Слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду (ч.2 ст.33-1 КПК).
Предметна підсудність цього суду визначається статтею 33-1 КПК. Вона встановлює, що Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 КК України, статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК України.
У примітці до ст. 45 КК України зазначено, що корупційними кримінальними правопорушеннями відповідно до цього Кодексу вважаються злочини, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368, 368-3-369, 369-2, 369-3 цього Кодексу.
Водночас, із доданого до клопотання витягу з ЄРДР та з пояснень детектива, які той надав у судовому засіданні, вбачається, що досудове розслідування у провадженні № 52020000000000712 здійснюється за ознаками злочинів, передбачених ч. 3 ст. 358 та ч. 1 ст. 388 КК України. Тобто, злочин, у зв`язку з вчиненням якого до суду подане клопотання про тимчасовий доступ до документів, не є підсудним Вищому антикорупційному суду.
Відомостей стосовно об`єднання вказаного кримінального провадження з іншими, які можуть входити до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду, детектив не надав.
При цьому, варто також зазначити, що закон не визначає імперативно, що усі провадження, що розслідуються НАБУ, є автоматично підсудними Вищому антикорупційному суду.
Таким чином, Вищий антикорупційний суд, відповідно до зазначених у попередніх абзацах норм процесуального закону, які визначають його предметну юрисдикцію, не повноважний вирішувати подане клопотання. Отже, у його задоволенні необхідно відмовити.
На підставі викладеного, слідчий суддя постановив:

-відмовити у задоволенні клопотання детектива ОСОБА_3 про тимчасовий доступ до речей і документів у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №52020000000000712 09.11.2020.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя                                                                 ОСОБА_1