ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2021 р. 	Справа № 520/4314/2020	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Ральченка І.М.
суддів: Катунова В.В. ,  Бершова Г.Є. 
за участю секретаря судового засідання  Ігнатьєвої К.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Державної податкової служби України на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 30.09.2020, суддя Мар`єнко Л.М., повний текст складено 08.10.20, по справі № 520/4314/2020
за позовом    Товариства з обмеженою відповідальністю "Транспортно-будівельна компанія "Сіті-Буд"  
до    Державної податкової служби України                  
про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ТОВ "Транспортно-будівельна компанія "Сіті-Буд" звернулось до суду із позовом, у якому просило визнати протиправними дії Державної податкової служби України щодо зменшення в даних системи електронного адміністрування ПДВ ТОВ "Транспортно-будівельна компанія "Сіті-Буд" реєстраційного ліміту у сумі 1000063,00 грн.; зобов`язати Державну податкову службу України відновити/збільшити в даних системи електронного адміністрування ПДВ ТОВ "Транспортно-будівельна компанія "Сіті-Буд" реєстраційний ліміт у сумі 1000063,00 грн. та відобразити відповідне збільшення в системі електронного адміністрування ПДВ.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 30.09.2020 позовні вимоги задоволено.
Визнано протиправними дії Державної податкової служби України щодо зменшення в даних системи електронного адміністрування ПДВ ТОВ "Транспортно-будівельна компанія "Сіті-Буд" реєстраційного ліміту у сумі 1000063,00 грн.
Зобов`язано Державну податкову службу України відновити/збільшити в даних системи електронного адміністрування ПДВ ТОВ "Транспортно-будівельна компанія "Сіті-Буд" реєстраційний ліміт у сумі 1000063,00 грн. та відобразити відповідне збільшення в системі електронного адміністрування ПДВ.
Державна податкова служба України, не погодившись із зазначеним рішення, подала апеляційну скаргу, в якій просила рішення суду першої інстанції скасувати, прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позову.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач зазначив, що під час визначення періоду для відображення в декларації з ПДВ зменшення податкових зобов`язань слід орієнтуватися на реєстрацію розрахунку коригування в ЄРПН, незалежно від того, який період часу минув з дати складання такого розрахунку коригування до дати його отримання покупцем, а також яка причина затримки реєстрації в ЄРПН такого розрахунку коригування.
Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.
Як встановлено судовим розглядом, 17.01.2020 ТОВ "Транспортно-будівельна компанія "Сіті-Буд" подано до органу ДПС звітність у формі податкової декларації за грудень 2019, відповідно до якої податкові зобов`язання (р.9. кол. В) складають 2472607 грн.; податковий кредит (р. 17. кол. Б) складає 2377707 грн.; позитивне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (р.9-17). яке сплачується до державного бюджету складає 94900 грн.
Так, на момент прийняття зазначеної звітності в Електронному кабінеті платника ПДВ ТОВ «ТБК «СІТІ-БУД» у розділі «СЕА ПДВ», інформація про суму "перевищення", виникло відхилення між даними декларації (розділ І Податкові зобов`язання, р.9. кол. Б) в сумі 2472607 грн. та даним ЄРПН - 3472670 грн. у сумі 1000063 грн.
В подальшому, 19.02.2020 ТОВ «ТБК «СІТІ-БУД» подано до органу ДПС податкову декларацію по ПДВ за січень 2020, за якою податкові зобов`язання (р.9. кол. Б) складають 1768644 грн.; податковий кредит (р. 17. кол. Б) складає 1663828 грн.; позитивне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (р.9-17), яке сплачується до державного бюджету складає 104816 грн., після чого виникло: відхилення між даними декларації (розділ І Податкові зобов`язання, р.9. кол. Б) 1768644 гри. та даним ЄРПН - 768581 грн. у сумі - 1000063 грн.
Отже, за даними СЕА ПДВ наявна сума перевищення податкових зобов`язань над сумою податку складає 1000063 грн.
19.02.2020 органом ДПС проведено реєстрацію перевищення податкових зобов`язань над сумою податку (дані з Електронного кабінету платника ПДВ ТОВ «ТБК «СІТІ-БУД», розділ «СЕА ПДВ, реєстр операцій») у сумі 1000063 грн., у зв`язку з чим Головним управлінням ДПС у Харківський області позивачу направлено запит № 6184/10/20-40-57-04-25 про надання інформації та її документального підтвердження щодо встановленої невідповідності податкового зобов`язання по контрагенту, а саме: заниження податкових зобов`язань по господарських відносинах із контрагентом покупцем за грудень 2019.
28.02.2020 позивачем надано відповідь № 8-9 на зазначений запит № 6184/10/20-40-57-04-25.
Крім того, ТОВ «ТБК «СІТІ-БУД» 27.02.2020 направлено скаргу № 8-8 на адресу податкового органу, яка отримана 29.02.2020.
За наведених обставин позивач, вважаючи протиправними дії податкового органу щодо зменшення в даних системи електронного адміністрування ПДВ ТОВ "Транспортно-будівельна компанія "Сіті-Буд" реєстраційного ліміту, звернувся до суду із даним позовом.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив, з того що внаслідок самостійного виправлення платником податків при реєстрації податкової накладної № 4 від 13.12.2019 податковий орган зобов`язаний відновити реєстраційний ліміт підприємства на спірну суму.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, з огляду на таке.
Положеннями ст. 200-1 Податкового кодексу України передбачене електронне адміністрування податку на додану вартість.
Відповідно до п. 200-1.1 ст. 200-1 Податкового кодексу України система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку: суми податку, що містяться у виданих та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних; суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України; суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Так, механізм відкриття та закриття рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, особливості складення податкових накладних та розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних    у такій системі, а також механізм проведення розрахунків з бюджетом з використанням зазначених рахунків визначений постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 № 569 "Деякі питання електронного адміністрування податку на додану вартість", якою затверджено Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість.
Відповідно до п. 2 Порядку № 569 електронний рахунок у системі електронного адміністрування ПДВ (далі - електронний рахунок) - це рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який платником перераховуються кошти з власного поточного рахунка в сумах, необхідних для збільшення розміру суми, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН, а також у сумах, недостатніх для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов`язань з цього податку. Кошти з такого рахунка підлягають перерахуванню до бюджету та/або на спеціальний рахунок. Для кожного платника податку Казначейством відкривається один електронний рахунок.
Пунктом 5 Порядку № 569 встановлено, що електронні рахунки відкриваються виключно на підставі реєстру платників податку, який ДФС після присвоєння особі індивідуального податкового номера платника податку надсилає Казначейству. Датою початку здійснення платником податку операцій з використанням електронного рахунка є дата реєстрації його платником податку (для платників податку, зареєстрованих до 1 лютого 2015 - 1 лютого 2015).
При цьому, відповідно до п. 3 Порядку № 569 періодичність, структура та формат обміну інформацією і реєстрами платників податку, необхідними для функціонування системи електронного адміністрування податку, визначаються ДФС та Казначейством.
Згідно п.  200-1.3  статі  200-1 Податкового кодексу України платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (УНакл), обчислену за такою формулою: УНакл = ?НаклОтр + ?Митн + ?ПопРах + ?Овердрафт - ?НаклВид - ?Відшкод - ?Перевищ, де: УНаклОтр - загальна сума податку за отриманими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковими накладними, складеними платником податку відповідно до пункту 208.2 статті 208 цього Кодексу та зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних; SМитн - загальна сума податку, сплаченого платником при ввезенні товарів на митну територію України, крім сум податку, сплаченого (нарахованого) відповідно до підпункту 191.1.2 пункту 191.1 статті 191 цього Кодексу оператором поштового зв`язку, експрес-перевізником;
УПопРах - загальна сума поповнення з поточного рахунку платника податку рахунка в системі електронного адміністрування податку, в тому числі рахунків у системі електронного адміністрування податку платника - сільськогосподарського підприємства, що обрало спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, зазначених у підпунктах "а" - "в" пункту 200-1.2 цієї статті.
Порядок та строки врахування таких сум у системі електронного адміністрування податку встановлюються Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до п.п. 200.1, 200.2, 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.
При позитивному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума підлягає сплаті (перерахуванню) до бюджету у строки, встановлені цим розділом.
При від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума: а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200. 1.3 статті 200. 1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу - б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200. 1.3 статті 200. 1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.
Згідно з пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України платник податку зобов`язаний надати покупцю (отримувачу) податкову накладну, складену в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи, та зареєстровану в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Відповідно до абзацу другого пункту 201.10 цієї статті, податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Так, пунктом 44.1 Податкового кодексу України визначено, що для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.
Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених первинними документами. 
Згідно з п. 6 розд. III Порядку заповнення і подання податкової звітності і податку на додану вартість, затвердженого наказом Мінфіну від 28.01.2016 № 21, платник податку самостійно обчислює суму податкового зобов`язання, яку зазначає в податковій звітності. Дані, наведені в податковій звітності, мають відповідати даним бухгалтерського та податкового обліку платника.
У ході судового розгляду встановлено, що 26.12.2019 ТОВ "Транспортно-будівельна компанія "Сіті-Буд" зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 4 від 13.12.2019 за №9309958859 на загальну суму 6000379,2 грн. (ПДВ – 1000063,2  грн.), за контрагентом ПП «Будтранс-груп», про що позивачем отримано квитанцію №1 про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН.
Втім зазначена господарська операція із ПП «Будтранс-груп» не здійснена, з огляду на що податкова накладна № 4 від 13.12.2019 є такою, що складена та зареєстрована помилково, у зв`язку з чим не може бути підставою для формування показників податкової звітності.
Тобто, обсяги постачання товарів/послуг та сума ПДВ, вказані в зазначеній податковій накладній (не підтверджені первинними документами) і розрахунку коригування до неї, не підлягають відображенню в податковій звітності з ПДВ.
Колегія суддів вказує, що при помилковому складанні податкової накладної на операцію з постачання товарів/послуг (складання двох податкових накладних на одну операцію з постачання товарів/послуг) та реєстрації їх в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі – ЄРПН), платник податку, з метою виправлення допущеної помилки, наділений правом відповідно до п. 192.1 ст. 192 Податкового кодексу України скласти розрахунок коригування до помилкової (другої) податкової накладної. 
Такий розрахунок коригування підлягає реєстрації в ЄРПН покупцем (отримувачем) товарів/послуг, з дотриманням визначених термінів реєстрації.
Отже, для анулювання помилково складеної та зареєстрованої податкової накладної поданий розрахунок має містити кількісні показники товарів/послуг зі знаком мінус, з огляду на що показники таких податкових накладних та розрахунків коригування матимуть показник 0, а отже податкова накладна фактично буде анульована.
Так, позивачем з метою виправлення допущених помилок при реєстрації податкової накладної складено та зареєстровано розрахунок коригування № 7 від 13.12.2019 до податкової накладної № 4 від 13.12.2019, який зареєстрований в ЄРПН 13.01.2020 за № 9325376235, що підтверджується квитанцією № 1.
При цьому, такий розрахунок коригування до податкової звітності не включається.
В подальшому, 17.01.2020 ТОВ "Транспортно-будівельна компанія "Сіті-Буд" подано до органу ДПС звітність у формі податкової декларації за грудень 2019, відповідно до якої податкові зобов`язання (р.9. кол. В) складають 2472607 грн.; податковий кредит (р. 17. кол. Б) складає 2377707 грн.; позитивне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (р.9-17). яке сплачується до державного бюджету складає 94900 грн.
19.02.2020 ТОВ «ТБК «СІТІ-БУД» подано до органу ДПС податкову декларацію по ПДВ за січень 2020, за якою податкові зобов`язання (р.9. кол. Б) складають 1768644 грн.; податковий кредит (р. 17. кол. Б) складає 1663828 грн.; позитивне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (р.9-17), яке сплачується до державного бюджету складає 104816 грн., після чого виникло: відхилення між даними декларації (розділ І Податкові зобов`язання, р.9. кол. Б) 1768644 гри. та даним ЄРПН - 768581 грн. у сумі - 1000063 грн.
При цьому, податкова накладна № 14 від 13.12.2019 та розрахунок коригування № 7 від 13.12.2019 не були відображені у податковій декларації з ПДВ за січень 2020.
Таким чином, внаслідок реєстрації помилкової податкової накладної № 4 від 13.12.2019 та розрахунок коригування № 7 від 13.12.2019 до неї у різних податкових періодах виникло відхилення за грудень 2019, січень 2020 та суми перевищення податкових зобов`язань за січень 2020.
Враховуючи, що спірне зменшення податковим органом реєстраційного ліміту обумовлено помилковим поданням накладної, що виправлено платником податку у встановленому законодавством порядку, колегія суддів погоджується із твердженням суду першої інстанції, що відповідачем мали бути враховані змінені показники позивача, при виправлені самостійно виявлених помилок. 
Отже, суд першої інстанції дійшов вірного висновку щодо протиправного віднесення податковим органом даних стосовно розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної № 4 від 13.12.2019 до показника перевищення на підставі невідповідності суми задекларованих податкових зобов`язань згідно поданих декларацій з ПДВ за грудень 2019 та січень 2020, у зв`язку з чим безпідставно здійснив списання реєстраційного ліміту позивача у розмірі 1000063 грн. 
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає обґрунтованими позовні вимоги щодо відновлення реєстраційного ліміту позивача на суму 1000063 грн. внаслідок самостійного виправлення помилково зареєстрованої податкової накладної № 4 від 13.12.2019.
Доводи апеляційної скарги відповідача ґрунтуються на твердженні, що під час визначення періоду для відображення в декларації з ПДВ зменшення податкових зобов`язань слід орієнтуватися на реєстрацію розрахунку коригування в ЄРПН, незалежно від того, який період часу минув з дати складання такого розрахунку коригування до дати його отримання покупцем, а також яка причина затримки реєстрації в ЄРПН такого розрахунку коригування.
Втім, колегія суддів зазначає, що такі твердження не спростовують висновків суду щодо відсутності у податкового органу підстав для зменшення в даних системи електронного адміністрування ПДВ ТОВ "Транспортно-будівельна компанія "Сіті-Буд" реєстраційного ліміту у сумі 1000063,00 грн. за умови виправлення платником податків помилок, допущених при реєстрації податкової накладної.
Отже, доводи апеляційної скарги не спростовують правильність доводів, якими мотивовано судове рішення, зводяться до переоцінки належним чином проаналізованих судом першої інстанції доказів та не дають підстав вважати висновки суду помилковими, а застосування норм матеріального та процесуального права неправильним.
Враховуючи викладене, колегія суддів вказує, що судом першої інстанції правильно застосовано норми матеріального та процесуального права, тому підстави для скасування рішення суду першої інстанції.
Відповідно до ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову чи ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
Керуючись ст. ст. 245, 246, 250, 315, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державної податкової служби України - залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 30.09.2020 по справі № 520/4314/2020  залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 		І.М. Ральченко 	
Судді	   	В.В. Катунов    Г.Є. Бершов   	
Постанова складена в повному обсязі  18.02.21.