ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого  2021 року                                 м. Херсон
справа № 766/5129/17
провадження № 22-ц/819/138/21
Херсонський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого (суддя-доповідач)  Склярської І.В., 
суддів: Пузанової Л.В., 
Чорної Т.Г. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні апеляційну скаргу  ОСОБА_1 на ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області в складі суду Прохоренко В.В. від 07 жовтня 2020 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за розпискою, 
в с т а н о в и в:
У вересні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про виправлення описки у рішенні Херсонського міського суду Херсонської області від 25 червня 2020 року, шляхом виправлення описки в розрахунку загальної суми заборгованості. 
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 07 жовтня 2020 року у задоволенні заяви про виправлення описки відмовлено.
Не погоджуючись з ухвалою суду ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 07 жовтня 2020 року скасувати.
Апеляційна скарга мотивована тим, що за умовами надання коштів у борг, ОСОБА_2 , у разі неповернення в строк заборгованість, повинна була повернути кошти з виплатою 10 процентів щомісячно- по розписці від 28.12.2013 року; та 5 процентів щомісячно -по розпискам від 10.01.2014 року, 29.01.2014 року, 15.02.2014 року, 05.03.2014 року. Разом з тим, суд, зазначаючи кожну розписку та її умови щодо сплати процентів, вказав відсоткову ставку щомісячну, проте, при наведені розрахунку процентів, визначив їх як річні та розрахунок здійснив відповідно з річної відсоткової ставки.
       Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з таких підстав.
Відмовляючи у задоволенні заяви про виправлення помилки, суд першої інстанції виходив з того, що при ухваленні рішення в його тексті не було жодним чином допущено жодної описки чи арифметичної помилки, внаслідок чого дійшов висновку про відсутність підстав для внесення виправлень у рішення суду.
Як вбачається з матеріалів справи, 25 червня 2020 року Херсонський міський суд Херсонської області ухвалив рішення про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 грошові кошти в сумі 53 368,80 грн., з яких: 18 160,00 грн. – сума основного боргу, 2 338,04 грн. – 10% річних за користування грошовими коштами у розмірі 3 600,00 грн. за період з 28.12.2013 року по 25.06.2020 року, згідно розписки від 28.12.2013 року, 5 225,04 грн. – 5% річних за прострочення виконання зобов`язання, згідно розписки від 10.01.2014 року, 29.01.2014 року, 15.02.2014 року, 05.03.2014 року, за період часу з 26.03.2014 року по 25.06.2020 року, 27 645,72 грн. – інфляційні втрати та судовий збір у розмірі 309,12 грн.
Також з матеріалів справи вбачається, що на вказане судове рішення ОСОБА_1 подавала апеляційну скаргу, яка ухвалою Херсонського апеляційного суду від 02.11.2020 року була її повернута, оскільки апеляційна скарга не підписана особою, яка її подала та роз`яснено, що повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню з апеляційною скаргою у відповідності до вимог ЦПК України.
Матеріали справи не свідчать, що ОСОБА_1 повторно зверталася з апеляційною скаргою на рішення суду першої інстанції.
Разом з тим, ОСОБА_1 звернулася до суду першої інстанції з заявою про виправлення помилок у розрахунку загальної заборгованості , в якій вказала, що боргові розписки містять відсоткову ставку щомісячну, а не річну, проте суд першої інстанції навів розрахунок щодо стягнення процентів за борговими розписками у річній відсотковій ставці.
       Відповідно до частини першої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.
       Описка – це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.
       Арифметична помилка – це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки. Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився. 
       З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 , на доведення своїх позовних вимог, надавала суду першої інстанції оригінали боргових розписок у яких визначена відсоткова ставка та розрахунок заборгованості по ним, у тому числі щодо щомісячної відсоткової ставки.
       В рішенні суду, суд встановив обставини та відповідні їм правовідносини, зазначивши про боргові розписки з щомісячною відсотковою ставкою (10% та 5%), та дійшов висновку про стягнення заборгованості по процентам за річною відсотковою ставкою (10% та 5%).
Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.
       Таким чином, зазначення судом першої інстанції процентів за борговими розписками у щомісячній відсотковій ставці та наступне зазначення їх у річній відсотковій ставці із здійсненням розрахунку процентів виходячи з річної процентної ставки не є арифметичною помилкою, а тому не може бути внесено виправлення у рішення суду.
Внесення виправлень у рішення, про які просить позивач, не є опискою, а є зміною судового рішення, оскільки по суті позивач просить суд змінити суму стягнення заборгованості. Наведені ОСОБА_1 доводи апеляційної скарги фактично свідчать про її незгоду з судовим рішенням в частині стягнення відсотків за борговими розписками. Проте, незгода сторони по справі з судовим рішенням може бути підставою для оскарження рішення суду в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду, а не шляхом внесення виправлень в судове рішення.
       Враховуючи вище наведені обставини справи та норми законодавства, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції постановлена з додержанням норм процесуального права, у зв`язку з чим апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а ухвала суду - без змін.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 367, 375, 382 ЦПК України, суд,-
ухвалив:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 07 жовтня 2020 року про відмову у задоволенні заяви про виправлення описки, залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття є остаточною та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий І.В. Склярська

Судді: Л.В. Пузанова

                                                        Т.Г.Чорна