Справа № 991/1293/21
Провадження № 1-кс/991/1322/21

УХВАЛА

1 березня 2021 року 	місто Київ	

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , дослідив клопотання захисника ОСОБА_2 в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 про призначення експертизи у кримінальному провадженні №  42016161010000308.

23.02.2021 до Вищого антикорупційного суду надійшло зазначене клопотання.
Воно обґрунтоване тим, що Національним антикорупційним бюро України здійснюється досудове розслідування №  42016161010000308 в якому повідомлено про підозру, зокрема, ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209 Кримінального кодексу України.
Захисник зазначає, що відповідно до фабули інкримінованого злочину, ОСОБА_3 , будучи власником та генеральним директором ТОВ Авіакомпанія «Одеса», за попередньою змовою з іншими особами, під час проведення процедури викупу у цього підприємства комплексу будівель, розташованих у АДРЕСА_1 за завищеною ціною заволоділи коштами у сумі 131 174 020 гривень. Надалі, він вчинив з цими коштами фінансові операції з метою їх легалізації.
У провадженні проведено комплексну судову оціночно-будівельну та оціночно-земельну експертизу, за результатами якої складено висновок експерта від 19.04.2019 № 19/13-3/175-13-2/104-СЕ/18.
Захисник вважає вказаний висновок неправильним.
До матеріалів провадження долучено й висновок експерта від 25.09.2020 №25/09/20-1 за результатами судової оціночно-будівельної та оціночно-земельної експертизи за замовленням сторони захисту.
Ці два висновки, за твердженням захисника, мають суттєву розбіжність щодо ціни одного і того ж майна, що створює підстави для призначення повторної комплексної комісійної експертизи.
Він вказує, що оригінал висновку експерта від 19.04.2019 та документи, на підставі яких його було складено, перебувають у володінні сторони обвинувачення, а сторона захисту позбавлена можливості самостійно замовити проведення повторної експертизи.
У зв`язку з цим, ОСОБА_3 подав прокурору клопотання про призначення експертизи, проте постановою останнього у задоволенні клопотання відмовлено.
Захисник зазначає, що з урахуванням відмови прокурора призначити експертизу, наявні підстави для звернення до слідчого судді з відповідним клопотанням про її призначення. А тому, просить призначити у кримінальному провадженні повторну комплексну комісійну судову оціночно-будівельну, оціночно-земельну та економічну експертизу, проведення якої доручити експертній установі Міністерства юстиції України.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя робить висновок про необхідність його повернення особі, яка його подала, з огляду на наступне.
Згідно з абз. 3 ч. 1 ст. 243 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК) експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу.
Сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо, сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин (п.  2 ч. 1 ст. 244 КПК).
Відповідно до ч. 2 ст. 244 КПК у клопотанні зазначаються, зокрема: виклад обставин, якими обґрунтовуються його доводи; експерт, якого необхідно залучити, або експертна установа, якій необхідно доручити проведення експертизи. До клопотання також додаються: копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання; копії документів, що підтверджують неможливість самостійного залучення експерта стороною захисту.
Клопотання захисника не відповідає вимогам ч. 2 ст. 244 КПК.
З клопотання слідує, що причиною, через яку сторона захисту не може залучити експерта є те, що оригінал висновку експерта від 19.04.2019 та документи, на підставі яких його було складено, перебувають у володінні сторони обвинувачення, а прокурором відмолено у призначенні експертизи.
Як вбачається з постанови прокурора САП ОСОБА_4 про відмову у задоволенні клопотання від 04.01.2021, у вказаному кримінальному провадженні 07.10.2020 прокурором визнано достатніми докази для складання обвинувального акта, у зв`язку з чим детективами повідомлено сторону захисту про завершення досудового розслідування та надано доступ до матеріалів досудового розслідування. Прокурор зазначає, що на даний час відсутні відомості про ознайомлення підозрюваного чи його захисника з матеріалами досудового розслідування.
Згідно з частинами. 3 та 4 ст. 290 КПК прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний надати доступ та можливість скопіювати або відобразити відповідним чином будь-які речові докази або їх частини, документи або копії з них, а також надати доступ до приміщення або місця, якщо вони знаходяться у володінні або під контролем держави, і прокурор має намір використати відомості, що містяться в них, як докази у суді. Надання доступу до матеріалів включає в себе можливість робити копії або відображення матеріалів.
Відкриття матеріалів іншій стороні є завершальним етапом досудового розслідування спрямований на виконання процесуальних дій, пов`язаних із його закінченням та полягає у наданні стороні захисту можливості ознайомитись та скопіювати матеріали кримінального провадження, у тому числі й тих документів, на підставі яких складено висновок експерта від 19.04.2019.
Захисником необґрунтовано зв`язок між перебуванням оригіналу висновку експерта від 19.04.2019 у володінні сторони обвинувачення та неможливістю самостійного проведення експертизи, враховуючи, що частиною 2 ст. 69 КПК передбачено право експерта заявляти клопотання про надання додаткових матеріалів і зразків та вчинення інших дій, пов`язаних із проведенням експертизи.
Таким чином, зазначені захисником причини неможливості самостійного залучення експерта стороною захисту є необґрунтованими.
При цьому, згідно з ч. 2 ст. 243 КПК сторона захисту має право самостійно залучати експертів на договірних умовах для проведення експертизи, у тому числі обов`язкової.
Щодо відмови у задоволенні клопотання про призначення експертизи прокурором, слідчий суддя звертає увагу на наступне.
Підстави проведення експертизи та порядок залучення експерта закріплені у Главі 20 КПК – Слідчі (розшукові) дії. Проведення експертизи – це слідча (розшукова) дія, яка проводиться з метою з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження і якщо при цьому необхідні спеціальні знання.
Згідно з п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК на досудовому провадженні може бути оскаржено, зокрема, рішення прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій.
Отже, постанова прокурора про відмову у задоволенні клопотання про проведення експертизи є предметом оскарження під час досудового розслідування в порядку статей 303-307 КПК, а не причиною неможливості самостійного проведення експертизи.
Окрім цього, в клопотанні захисник просить проведення експертизи доручити експертній установі Міністерства юстиції України, без зазначення конкретної науково-дослідної установи судових експертиз. 
Вказане не відповідає вимогам п. 4 ч. 2 ст. 244 КПК, згідно з яким у клопотанні зазначається експерт, якого необхідно залучити, або експертна установа, якій необхідно доручити проведення експертизи.
Згідно з ч. 4 ст. 244 КПК, у разі встановлення слідчим суддею, що клопотання подано без додержання вимог частини другої цієї статті, слідчий суддя повертає таке клопотання особі, яка його подала, про що постановляє ухвалу.
З урахуванням цього, слідчий суддя дійшов висновку, що наявні підстави для повернення клопотання.
На підставі викладеного, слідчий суддя постановив: 

-клопотання захисника ОСОБА_2 в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 про призначення експертизи у кримінальному провадженні №  42016161010000308 – повернути особі, яка його подала.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя                                                                 ОСОБА_1