ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

26 січня 2021 року 	м. Дніпро	справа № 160/6081/20	
                                                                                          Суддя І інстанції - Ільков В.В.

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Чепурнова Д.В. (доповідач),
                               суддів:  Мельника В.В., Сафронової С.В.,     
за участю секретаря судового засідання Царьової Н.П. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі апеляційну скаргу  Приватного підприємства «АЛЬЯНС-1»
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 жовтня 2020 року у справі за адміністративним позовом Приватного підприємства «АЛЬЯНС-1» до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області   про визнання дій протиправними, - 

ВСТАНОВИВ:

ПП «АЛЬЯНС-1» звернулося  до суду з вищевказаним адміністративним позовом в якому, з урахуванням уточнень просило: 
- визнати неправомірними дії Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області з внесення до витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 12.06.2018 року №224/110618/03-07 інформації «грошова оцінка земельної ділянки визначена станом на 01.01.2017 року»; 
- визнати неправомірними дії Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області з внесення до витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 02.07.2018 року №8/270618/03-07 інформації «грошова оцінка земельної ділянки визначена станом на 01.01.2018 року».
В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що дії відповідача щодо формуванні витягу з технічної документації про нормативну  грошову оцінку земельної ділянки у червні та липні 2018 року із зазначенням грошової оцінки станом на 01 січня 2017 року та 01 січня 2018 року є протиправним.
Рішенням  Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 жовтня 2020 року у задоволенні позову було відмовлено.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції  ПП «АЛЬЯНС-1»   подало апеляційну скаргу.  Посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою  задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Вказує, що надання витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки є адміністративною послугою, надання якої регулюється  Законом України  «Про адміністративні послуги» і відповідно до ч. 2 ст. 19 вказаного Закону дії або бездіяльність посадових осіб, уповноважених відповідно до закону надавати адміністративні послуги, адміністраторів можуть бути оскаржені до суду в порядку встановленому законом, а тому  дії щодо внесення даних до змісту витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки можуть бути оскаржені в суді.
У письмовому відзиві на апеляційну скаргу Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області   просить відмовити у її задоволенні та залишити без змін рішення  суду першої інстанції.
В судовому засіданні апеляційної інстанції  представник ПП «АЛЬЯНС-1»   підтримав вимоги апеляційної скарги з викладених у ній підстав, інші сторони не з`явились, про час та місце слухання справи повідомлялися належним чином.
Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги і заявлених позовних вимог, а також правильність застосування  судом норм матеріального та процесуального права та правової оцінки обставин у справі, колегія суддів приходить до висновку,  що апеляційна скарга  не підлягає задоволенню  з наступних підстав.  
Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з письмових матеріалів справи, 06.09.2007 року на підставі рішення міської ради від 27.06.2007 року №170/16 між ПП «АЛЬЯНС-1» та Дніпровською міською радою було укладено договір оренди землі. Предметом цього договору є земельна ділянка площею 3,9397 га за кадастровим номером 1210100000:03:074:0027, яка розташована за адресою м.Дніпро, вул. Космічна, буд.30. 
Цільове використання земельної ділянки (УКЦВЗ) - 1.11.6 (інша комерційна діяльність).
Цільове призначення земельної ділянки: землі житлової та громадської забудови.
Земельна ділянка була передана в оренду ПП «АЛЬЯНС-1» для проектування та будівництва багатофункціонального комплексу.
Згідно з довідкою про грошову оцінку земельної ділянки від 01.08.2007 року коефіцієнт функціонального використання (Кф) був встановлений на рівні 0,50.
У подальшому, 17.04.2009 року між Дніпровською міською радою та ПП «АЛЬЯНС-1» було укладено додатковий договір до договору оренди землі від 06.09.2007 року. Підставою для укладання цього додаткового договору було рішення міської ради від 27.06.2007 року №170/16 та від 25.02.2009 року №222/43, №148/40.
Невід`ємною частиною додаткового договору також був  витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку землі від 12.03.2009  року №499.
12.11.2013 року між Дніпровською міською радою та ПП «АЛЬЯНС-1» укладено додатковий договір до договору оренди землі від 06.09.2007 року. Підставою для укладання цього додаткового договору було рішення міської ради від 25.09.2013 року №148/40. 
Невід`ємною частиною додаткового договору, також був витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку землі.
Реєстрація речового права ПП «АЛЬЯНС-1» була здійснена 20.11.2013 року (номер запису 3457197), що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.
Визначення сум орендної плати за землю для відображення та сплати по деклараціям з орендної плати за землю за 2017-2018 року ПП «АЛЬЯНС-1» було  здійснено на підставі витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 28.01.2016 року №03-07/270116/145.
Головним управлінням Державної податкової служби у Дніпропетровській області була проведена документальна позапланова невиїзна перевірка ПП «АЛЬЯНС-1», за результатами,  якої податковим органом було встановлено заниження орендної плати за земельну ділянку за кадастровим номером 1210100000:03:074:0027, розташовану за адресою м.Дніпро, вул.Космічна, у період з 01.01.2017 року по 31.08.2018 року на загальну суму 3958095,80 грн. та у зв`язку із чим, було притято  податкове повідомлення-рішення №0001981404 від 28.01.2019 року, яке наразі оскаржується позивачем у судовому порядку. 
Вказані донарахування відбулися внаслідок отримання податковим органом від ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області  наразі оскаржуваних витягів від 12.06.2018 року №224/110618/03-07 та від 02.07.2018 року №8/270618/03-07. 
З витягів вбачається, що ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області було змінено цільове призначення земельної ділянки (КВЦПЗ) на 03.10 – «для буд. та обслуг, будівель ринкової інфраструктури (адм. буд., оф.прим. та інших буд. гром.забуд., які викор. для здійсн. підприємн. та інш.діяльності, повяз. з отрим.прибутку»).
Таким чином, внаслідок зміни цільового призначення земельної ділянки коефіцієнт, що характеризує функціональне використання цієї  земельної ділянки (Кф), було застосовано на рівні - 2,50 замість 0,50.
З урахуванням наведеного вище, під час здійснення перевірки, податковий орган дійшов висновку про заниження  позивачем, ПП “АЛЬЯНС-1” орендної плати за землю за 2017-2018 рік.
Позивач вважає, що відповідачем ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області було самостійно змінено коефіцієнт функціонального використання земельної ділянки з 0,5 до 2,5 за минулі періоди, тобто станом на 01.01.2017 року та 01.01.2018 року, що фактично призвело до збільшення податковим органом розміру річної орендної плати за минулі періоди.
З листа ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області від 18.02.2020 року №29-4-0.222-1440/2-20,  вбачається, що така зміна відбулася на підставі заяви Дніпровської міської ради від 07.05.2018 року № ЗВ-1207138032018, як розпорядника земельної ділянки на виконання Наказу Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 року №489 «Про затвердження Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів».
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що витяг з технічної документації про грошову оцінку землі не є рішенням суб`єкта владних повноважень, оскільки не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, а лише носить інформаційний характер. Вчинення дій щодо зазначення у витязі з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки певних приміток належить до повноважень управління Держгеокадастру. Тобто, такі дії є частиною процесу реалізації повноважень, наданих такому суб`єкту чинним законодавством, а саме, повноважень щодо визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок. Результатом реалізації цих повноважень є затвердження відповідною сільською, селищною, міською радою виготовленої технічної документації нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів, яке породжує юридичні наслідки для позивача, як платника податків, оскільки нормативна грошова оцінка земельних ділянок є базою оподаткування земельним податком, у той час, як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки є тільки засобом (підставою) для встановлення такої оцінки.
Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.
Відповідно до ст. 206 ЗК України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.
Згідно з п. 286.1 ст. 286 Податкового кодексу України підставою для нарахування земельного податку є дані державного земельного кадастру.
За правилом п. 289.1 ст. 289 Податкового кодексу України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин здійснює управління у сфері оцінки земель та земельних ділянок.
Правові засади проведення оцінки земель, професійної оціночної діяльності у сфері оцінки земель в Україні визначені Законом України «Про оцінку земель» від 11.12.2003 року №1378- далі Закон №1378-IV), який спрямований на регулювання відносин, пов`язаних з процесом оцінки земель, забезпечення проведення оцінки земель, з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки земель, інформаційного забезпечення оподаткування та ринку земель. 
Відповідно до положень ст. 5 Закону №1378-IV, залежно від мети та методів проведення оцінка земель поділяється на такі види: бонітування ґрунтів, економічна оцінка земель та грошова оцінка земельних ділянок. Грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.
Згідно зі ст. 13 Закону №1378-IV нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі: визначення розміру земельного податку; визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності тощо.
Статтею 18 Закону №1378-IV визначено порядок проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок.
Так, нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років; розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років, а несільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 7-10 років.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України «Про землеустрій».
Відповідно до частини 2 статті 20 Закону №1378-IV дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.
Технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Протягом місяця з дня надходження технічної документації з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель, нормативної грошової оцінки відповідна сільська, селищна, міська рада розглядає та приймає рішення про затвердження або відмову в затвердженні такої технічної документації. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин (частини 1, 3 статті 23 Закону №1378-IV).
Постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015 року №5 «Про утворення територіальних органів Державної служби з питань геодезії, картографії та кадастру» утворено як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної служби з питань геодезії, картографії та кадастру, зокрема, утворено Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області.
Відповідно до п. 1 Положення про Головне управління Держгеокадастру в області, затвердженого Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 29.09.2016 року №333 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25.10.2016 року за №1391/29521, Головне управління Держгеокадастру в області є територіальним органом Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру та їй підпорядковане.
Згідно з п.п. 4 п. 4 зазначеного Положення, Головне управління відповідно до покладених на нього завдань надає адміністративні послуги згідно із законом у відповідній сфері.
Аналізуючи вищенаведені правові норми суд першої інстанції вірно зазначив, що на відповідача, як суб`єкта владних повноважень покладені обов`язки щодо видачі витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок на основі затвердженої рішенням органу місцевого самоврядування технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок.
Пунктами 1, 2, 3 Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 року №213, визначено, що нормативна грошова оцінка земель населених пунктів проводиться відповідно до Закону України «Про оцінку земель».
Інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є затверджені генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій і детальні плани території, відомості Державного земельного кадастру, інвентаризації земель та державної статистичної звітності.
Дані за результатами проведення нормативної грошової оцінки земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земель, що видається територіальним органом Держгеокадастру за місцезнаходженням земельної ділянки у строк, що не перевищує трьох робочих днів з дати надходження відповідної заяви.
25.11.2016 року Міністерством аграрної політики та продовольства України прийнято наказ №489, яким затверджено «Порядок нормативної грошової оцінки земель населених пунктів» (далі - Порядок №489), та визначено, що останній набирає чинності з дня його офіційного опублікування і застосовується з 01.01.2017 року.
З моменту набрання чинності наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 року №489 і до внесення до нього змін 27.03.2018 року наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 27.03.2018 року №162 (зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 10.04.2018 року за №432/31884), який набув чинності 17.07.2018 року, у примітках додатку 1 до Порядку №489, було передбачено, що для земельних ділянок, інформація про які не внесена до відомостей Державного земельного кадастру, коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф), застосовується із значенням 2,0.
Відповідно до висновків, викладених Верховним Судом у постановах від 17.10.2019 року у справі №817/1814/17 та від 28.07.2020 у справі 817/1789/17  встановлено, що чинним законодавством визначено, що перевірка, аналіз та оцінка технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, а саме, витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, на предмет його відповідності законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам здійснюється під час державної експертизи землевпорядної документації, яка організовується і проводиться Держгеокадастром та територіальними органами Держгеокадастру в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.
При цьому, зазначеними вище правовими нормами визначено порядок спростування чи оскарження висновків експертизи землевпорядної документації, в тому числі тих, що стосуються відповідності витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, який складається на основі розрахованих у встановленому порядку показників (коефіцієнтів), які визначені у технічній документації, вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам.
У контексті завдань адміністративного судочинства звернення до суду є способом захисту порушених прав, свобод або законних інтересів позивача. Тому особа повинна довести (а суд встановити), що їй належать права, свободи або законні інтереси, за захистом яких вона звернулася до суду. Права, свободи та законні інтереси, які належать конкретній особі (особам) є предметом судового захисту.
Згідно з частиною 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суб`єкта владних повноважень є нормативно-правовим або індивідуальним актом.
Нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування.
Індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.
Визначальною особливістю нормативного акта є його спрямованість на врегулювання відносин множинної кількості суб`єктів відповідних правовідносин двох чи більше учасників певного виду відносин. Тобто об`єктом правового регулювання є встановлення загальних правил поведінки між декількома суб`єктами, що беруть на себе права чи обов`язки, що призводить до виникнення, зміни чи припинення відповідних правовідносин. Адресата юридичних приписів нормативного акта неможливо чітко ідентифікувати, оскільки ним потенційно може бути кожна особа, що зацікавлена у реалізації свого суб`єктивного права або охоронюваного законом інтересу.
Ненормативні акти мають своїм предметом вплив на чітко визначеного суб`єкта права, якому надаються певні права або на якого покладається певні обов`язки. І об`єктом правового регулювання тут виступає потреба закріплення певної суб`єктивної волі щодо конкретної особи, що зумовлює виникнення певних змін у правовому статусі цієї особи. Тож адресат юридичних приписів ненормативного акта завжди чітко визначений, і залежно від обставин, ініціатором його видання може бути як адресат, так і видавник відповідного акта.
Таким чином, з урахуванням наведеного вище, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що витяг з технічної документації про грошову оцінку землі не є рішенням суб`єкта владних повноважень, оскільки не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, а лише носить інформаційний характер, у зв`язку із чим, підстави для визнання його нечинним та скасування відсутні.
Аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 12.11.2018 року у справі №814/789/17, від 27.11.2018 року у справі №817/1819/17, від 17.10.2019 року у справі №817/1814/17, від 28.07.2020 у справі 817/1789/17.
Водночас слід вказати, що вчинення дій щодо зазначення у витязі з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки певних приміток належить до повноважень управління Держгеокадастру. Тобто, такі дії є частиною процесу реалізації повноважень, наданих такому суб`єкту чинним законодавством, а саме, повноважень щодо визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок.
Результатом реалізації цих повноважень є затвердження відповідною сільською, селищною, міською радою виготовленої технічної документації нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів, яке породжує юридичні наслідки для позивача, як платника податків, оскільки нормативна грошова оцінка земельних ділянок є базою оподаткування земельним податком, у той час, як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки є тільки засобом (підставою) для встановлення такої оцінки.
Перевірка, аналіз та оцінка технічної документації нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а саме, витягів з технічної документації з нормативної грошової оцінки на предмет його відповідності вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам, а також підготовка обґрунтованих висновків для прийняття рішень щодо об`єктів експертизи, входить до компетенції Держгеокадастру та територіальні органи Держгеокадастру в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.
Таким чином, суд не вправі втручатися в діяльність державних органів, що застосовують надані їм у межах закону повноваження на власний розсуд, без необхідності узгодження в будь-якій формі своїх дій з іншими суб`єктами. 
Втручання в дискреційні повноваження суб`єкта влади виходить за межі завдань адміністративного судочинства. 
Суд першої інстанції вірно зазначив, що  оскаржуючи дії відповідача щодо внесення до витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 12.06.2018 року №224/110618/03-07 інформації «грошова оцінка земельної ділянки визначена станом на 01.01.2017 року», а також щодо  внесення до витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 02.07.2018 року №8/270618/03-07 інформації «грошова оцінка земельної ділянки визначена станом на 01.01.2018 року», позивач фактично оскаржує зміст витягів з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, в той час як оформлення таких витягів та їх змістове наповнення належить до виключної компетенції відповідача.
У даному спорі позивач порушення своїх прав та інтересів, як суб`єкта плати за землю пов`язує з використанням контролюючим органом оскаржуваного витягу, який було покладено в основу висновків про порушення позивачем податкової дисципліни щодо нарахування та сплати орендної плати за землю та прийняття податкового повідомлення-рішення.
З урахуванням вказаного суд першої інстанції вірно вказав, що доведення правомірності використання контролюючим органом такого витягу може бути предметом судового розгляду у справі щодо оскарження податкового повідомлення-рішення. При цьому  лист Головного управління Держгеокадастру  у Дніпропетровській області від 16 листопада 2020 року № 18-4-0-10-7733/2-20 яким  оскаржені витяги вважаються недійсними  зазначених висновків не спростовує. 
Враховуючи викладене колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.
Наведені в апеляційній скарзі  доводи про порушення судом першої інстанції норм матеріального  та процесуального права, які привели до неправильного вирішення спору по суті не знайшли свого підтвердження, а тому рішення суду першої   підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга - без задоволення. 
Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 315, ст.ст. 316, 321, 322 КАС України, колегія суд, - 

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного підприємства «АЛЬЯНС-1» – залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 жовтня 2020 року – залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів  з дня складення в повному обсязі.
В повному обсязі постанова складена 28 січня 2021 року.

   
Головуючий - суддя                                                                      Д.В. Чепурнов 

                               суддя                                                                      В.В. Мельник 

                               суддя                                                                      С.В. Сафронова