ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Постанова
Іменем України
13 січня 2021 року м. Херсон
Єдиний унікальний номер справи: 661/2976/20
Номер провадження: 22-ц/819/188/21
Херсонський апеляційний суд у складі колегії суддів з розгляду цивільних справ:
головуючого – Радченка С.В.,
суддів:  Вейтас І.В., Семиженка Г.В.,
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу   ОСОБА_1 на рішення Новокаховського міського суду Херсонської області від 10 листопада 2020 року, ухваленого під головуванням судді Ведяшкіної Ю.В., у справі за позовом Новокаховського міжрайонного відділення комерційного обліку Акціонерного товариства «Херсонобленерго» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням ПРРЕЕ,
ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст вимог і рішення суду першої інстанції
У липні 2020 року позивач звернувся до суду з позовом. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 19 березня 2020 року уповноваженими представниками оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію – АТ «Херсонобленерго», при перевірці дотримання споживачем ОСОБА_1 «Правил роздрібного ринку електричної енергії» за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено порушення п. 5.5.5, п.п. 5, п.п. 1 ПРРЕЕ, а саме: «Самовільне підключення до мереж АТ «Херсонобленерго» шляхом підключення перемички з першої клеми електричного лічильника на вихід вихідного вимикача. При цьому електрична енергія споживається, але приладом обліку електричної енергії не обліковується. По факту виявлених порушень складено акт №134115 від 19 березня 2020 року та керуючись положенням постанови НКРЕКП України №1525 від 18 липня 2019 року «Про затвердження змін до постанови НКРЕКП» від 14 березня 2018 року №312 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії» визначено величину обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті (завданих збитків енергопостачальній компанії внаслідок порушення споживачем ПРРЕ – п. 8.4.2 (6)), загальна сума яких становить 18393,57 грн. Посилаючись на те, що в добровільному порядку збитки не відшкодовані, просили стягнути з відповідача на користь позивача завдану шкоду, а також судові витрати по сплаті судового збору.
Рішенням Новокаховського міського суду Херсонської області від 10 листопада 2020 року позов задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Херсонобленерго» в особі Новокаховського міжрайонного відділення комерційного обліку в рахунок збитків заподіяних порушенням ПРРЕЕ 18393,57 грн, а також судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 2102, 00 грн. 

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що факт безоблікового споживання відповідачкою електроенергії знайшов своє підтвердження, а тому завдана шкода підлягає відшкодуванню.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та доводи осіб, які подали апеляційну скаргу

 Не погоджуючись з рішенням суду ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу в якій просить рішення суду скасувати, ухвалити нове про відмову у задоволенні позовних вимог, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення вимог процесуального законодавства. Посилається на те, що суд першої інстанції належним чином не дослідив докази по справі. Зокрема, посилається на те, що позивачем не було доведено факт самовільного підключення до електромережі та без облікового споживання електричної енергії відповідачкою способом зазначеним у Акті, що підтверджується листом Сектору НКРЕКП у Херсонській області від 16.07.2020 року. Також звертає увагу на те, що Акт про порушення Правил є таким, що оформлений без додержання вимог передбачених Правилами і не міг бути врахований судом. 

Доводи осіб, які подали відзив (заперечення) на апеляційну скаргу

Заперечень на апеляційну скаргу від учасників справи не надходило.

Встановлені судом обставини справи

ОСОБА_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 є споживачем електроенергії Новокаховського МВКО (особовий рахунок № НОМЕР_1 (37473271).
19 березня 2020 року представниками АТ «Херсонобленерго» Новокаховського МВКО за участю споживача ОСОБА_1 складено акт про порушення №134115, відповідно до якого перевіркою встановлено, що за адресою: АДРЕСА_1 , порушено облік електричної енергії: п. 5.5.5. п.п. 1 ПРРЕЕ, а саме: самовільне підключення до мереж АТ «Херсонобленерго» шляхом підключення перемички з першої клеми електролічильника на вихід вихідного вимикача. При цьому електроенергія споживається, але електролічильником не враховується. 
07 травня 2020 року складено протокол №262 засідання комісії НКМВКО по розгляду акту про порушення «Правил роздрібного ринку електроенергії» №134115 від 19 березня 2020 року, відповідно до якого комісія постановила, що акт порушення ПРРЕЕ №134115 від 19 березня 2020 року складено з дотриманням вимог «Правил роздрібного ринку», проведено розрахунок, згідно п. 8.4.13 Постанови НКРЕКП від 14 березня №312 та надати споживачу рахунок на сплату за не обліковану електричну енергію по акту порушення ПРРЕЕ №134115 від 19 березня 2020 року. Відповідно до розрахунку збитків по акту №134115 від 19 березня 2020 року – всього становлять (в тому числі з НДС) – 18393,57 грн.
13 травня 2020 року на адресу споживача ОСОБА_1 позивачем направлено повідомлення вих. №37/06-025475 про вартість не облікованої електричної енергії, які відповідачем в добровільному порядку не сплаченні.

Позиція апеляційного суду

Згідно з ч.1 ст.369 ЦПК України, апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Враховуючи викладене, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи викладені в апеляційній скарзі, колегія суддів дійшла наступних висновків.
Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Зазначеним вимогам закону рішення суду першої інстанції не відповідає.
Взаємовідносини між споживачами електричної енергії (фізичними особами, фізичними особами - підприємцями та юридичними особами, в тому числі тими, що фінансуються за рахунок коштів державного та/або місцевих бюджетів) з електропостачальниками, операторами систем розподілу та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії регулюються Цивільним кодексом України, Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, що затверджені постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №312, іншими нормативно-правовими актами України та договорами.
Відповідно до ч. 1 ст.714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується сплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Відповідно до вимог ст.611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення Правил.
Відповідно до вимог частини 1 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.
              Згідно пункту 4 частини 2 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.
              Як зазначено у п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджені Постановою НКРЕКП №312 від 14 березня 2018 року у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.
Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.
В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.
Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення.
В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.
В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.
Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.
Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).
У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.
До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.
Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.
Облік бланків актів про порушення ведеться оператором системи у пронумерованому, прошнурованому та скріпленому печаткою журналі.
Акти про порушення та документи, що підтверджують факт їх отримання споживачем, повинні зберігатися оператором системи протягом трьох років з дня оформлення акта про порушення.
ОСОБА_1 як під час розгляду справи в суді першої так і в апеляційній скарзі заперечувала факт самовільного підключення нею до електричної мережі з порушенням систем обліку, зазначаючи при цьому, що вона не була присутня під час виявлення контролерами МВКО АТ «Херсонобленерго» порушення.
Акт про порушення відповідачка не підписувала, проте, внесла до нього свої зауваження, за змістом яких вона безумовно не визнала факт виявленого працівниками РЕЗ і ЕМ порушення. Відеозйомка для фіксації виявлених порушень контролерами МВКО АТ «Херсонобленерго» не проводилася, як і не фіксувався факт відмови ОСОБА_1 від підпису про ознайомлення з актом №134115 від 19 березня 2020 року.
Незаінтересовані особи для підпису акту на виконання вимог Правил уповноваженими представниками оператора системи не запрошувалися.
За вказаних обставин, колегія суддів приходить до висновку, що акт про порушення №134115 від 19 березня 2020 року складений не у відповідності до п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджені Постановою НКРЕКП №312 від 14 березня 2018 року.
Крім того, згідно листа Сектору НКРЕКП у Херсонській області №53-14.4-20/183 від 16.07.2020 року, наданого на звернення відповідачки, зазначено, що Акт не містить інформації щодо пошкодження пломб, у зв`язку з чим Сектор вважає, що побутовий споживач не мав можливості здійснити самовільне підключення способом, зазначеним в Акті, без пошкодження пломби оператора системи № С 35934958. Сектор НКРЕКП у Херсонській області вважає, що АТ «Херсонобленерго» має скасувати складений Акт про порушення ПРРЕЕ №134115 від 19.03.2020 та нарахування здійснені по ньому (а.с.117).
Згідно з вимогами ч.1,ч.7ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім випадків, передбачених цим Кодексом. 
Відповідно до ст. 76 ЦПК доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до вимог частин 1,2ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухвалені судового рішення.
Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом (ст.78 ЦПК). За таких обставин акт про порушення ПРРЕЕ №134115 від 19 березня 2020 року, наявністю якого обгрунтовуються позовні вимоги, не може бути допустимим доказом та братися до уваги судом.
Факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений належними та допустимими доказами. Відповідачка заперечує факт втручання в роботу лічильника, Акт не містить інформації щодо пошкодження пломб, експертиза на підтвердження зазначеного факту не проводилась.
Таким чином, оцінивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, взявши до уваги письмові пояснення учасників справи, враховуючи вищенаведені вимоги закону, колегія суддів вважає, що позивач не надав суду належних та допустимих доказів на підтвердження факту втручання відповідачкою у роботу електролічильника, а відтак не довів своїх позовних вимог.
Суд першої інстанції при вирішенні спору належним чином не з`ясував характер спірних правовідносин та норми матеріального права, які підлягають застосуванню, не дослідив надані докази в їх сукупності, не встановив обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, внаслідок чого зробив передчасний висновок про задоволення позовних вимог МВКО АТ «Херсонобленерго».
За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.
Відповідно до статті 382 ЦПК України суд апеляційної інстанції в постанові розподіляє судові витрати, понесені у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.
Частиною тринадцятою статті 141 ЦПК України передбачено, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
З огляду на висновок суду апеляційної інстанції про задоволення апеляційної скарги та ухвалення нового судового рішення про відмову в задоволені позовних вимог, судові витрати МВКО АТ «Херсонобленерго», пов`язані зі сплатою судового збору за подання позову до суду першої інстанції у розмірі 2102 грн покладаються на позивача, а судові витрати по сплаті судового збору за подачу апеляційної скарги у розмірі 3153 грн підлягають стягненню з МВКО АТ «Херсонобленерго» на користь ОСОБА_1 .

Керуючись статтями 367, 374, 376, 382-384 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну ОСОБА_1 задовольнити.
Рішення Новокаховського міського суду Херсонської області від 10 листопада 2020 року скасувати, ухвалити нове судове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог Новокаховського міжрайонного відділення комерційного обліку Акціонерного товариства «Херсонобленерго».
Стягнути з Новокаховського міжрайонного відділення комерційного обліку Акціонерного товариства «Херсонобленерго» на користь ОСОБА_1 3153 грн судових витрат.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, окрім випадків, визначених п.п. а-г, п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України.

Головуючий С.В. Радченко

Судді І.В. Вейтас

Г.В. Семиженко