Ухвала
17 березня 2021 року
м. Київ
 
справа № 752/4995/17
провадження №61-18687св20
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: 
головуючого - Висоцької В. С. (суддя-доповідач),
суддів: Грушицького А. І., Литвиненко І. В., Петрова Є. В., Ткачука О. С.,
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження справу за заявою акціонерного товариства «CGM Czech a.s.» в особі арбітражного керуючого ОСОБА_7 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 07 грудня 2017 року у справі за позовом акціонерного товариства «CGM Czech a.s.» до ОСОБА_1 про визнання недійсним договору купівлі-продажу та повернення майна, за касаційною скаргою акціонерного товариства «CGM Czech a.s.» в особі арбітражного керуючого ОСОБА_7 на ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 10 вересня 2020 року у складі судді Чередніченко Н. П. та постанову Київського апеляційного суду 
від 23 листопада 2020 року у складі колегії суддів: Голуб С. А.,                                                                       Ігнатченко Н. В., Таргоній Д. О.,
учасники справи:
особа, яка зверталась з заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами - акціонерне товариство «CGM Czech a.s.» в особі арбітражного керуючого ОСОБА_7,
представник заявника - ОСОБА_2 ,
позивач - акціонернетовариство «CGM Czech a.s.»,
представник позивача - ОСОБА_3 ,
відповідач -         ОСОБА_4 ,
представники відповідача: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,
ОПИСОВА ЧАСТИНА
Короткий зміст позовних вимог, судових рішень, ухвалених у справі, заяви про перегляд за нововиявленими обставинами
1.   У березні 2017 року акціонерне товариство «CGM Czech a.s.» (далі - АТ «CGM Czech a.s») в особі арбітражного керуючого ОСОБА_7 звернулося до ОСОБА_1 з позовом, у якому просило  визнати недійсним  договір купівлі-продажу від 23 серпня 2014 року, укладений між АТ «CGM Czech a.s» в особі представника ОСОБА_8 та ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_17, зареєстрований в реєстрі за № 635; скасувати рішення про державну реєстрацію права власності за ОСОБА_1 на вказану квартиру та повернути у власність АТ «CGM Czech a.s» квартиру 
АДРЕСА_1 . 
2.   Позовна заява мотивована тим, що у 2009 році Чеське підприємство AT «Ставбі», яке в подальшому було перейменоване на AT «CGM Czech a.s.», інвестувало у будівництво квартири АДРЕСА_1 , площею 80,3 кв. м, що складається з двох житлових кімнат, право власності на яку після побудови було зареєстроване 20 березня 2013 року.
3.   У зв`язку з розпочатою у 2014 році процедурою банкрутства, для розпорядження майном товариства рішенням Крайового суду м. Градец Кралове був призначений арбітражний керуючий ОСОБА_7 , який, при встановлені наявності у власності позивача квартири, отримав інформаційні довідки про реєстрацію права власності на квартиру і виявив, що квартира вибула із права власності товариства і наразі належить відповідачу. Від нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_17 було отримано копії всіх документів, які були надані представником товариства (за довіреністю) під час укладення договору купівлі-продажу. З наданих документів було встановлено, що від імені товариства діяв пан ОСОБА_8 на підставі довіреності від 01 липня 2014 року, посвідченої написом легалізації пор. № 14200-050-0517 та №14200-050-0515 згідно з книгою посвідчень поштового відділення: Прага-411 від 01 липня 2014 року.
4.   Позивач стверджував, що не уповноважував жодну особу для продажу квартири. Директори, які зазначені у довіреності як підписанти - заступник голови правління АТ «CGM Chech a.s.» ОСОБА_18 та голова правління АТ «CGM Chech a.s.» ОСОБА_19, заявляли, що вони ніколи не підписували довіреності, датованої 01 липня 2014 року, на ім`я пана ОСОБА_8 з повноваженнями на укладення договорів купівлі-продажу квартири та категорично заявляють, що довіреність від 01 липня 2014 року підроблена.
5.   Також позивач зазначав, що про підробку свідчить те, що підпис уповноваженої особи пошти - ОСОБА_10 також не справжній і штамп пошти не відповідає дійсному, що на його думку, підтверджується офіційною відповіддю Пошти Праги на запит.
6.   Позивач стверджував, що в матеріалах нотаріуса наявна неповна копія нотаріально засвідченої копії довіреності (лише 1 з 2 сторінок) і нотаріусу пред`являлася саме нотаріальна копія, а не оригінал довіреності представника ОСОБА_8 , яка не надає пану ОСОБА_8 повноважень та право підписувати будь-які документи від імені довірителя, що також свідчить про нікчемність вчинюваного паном ОСОБА_8 правочину, а наданий ОСОБА_8 витяг з реєстру Підприємств датований січнем 2014 року і в жовтні 2014 року був вже не актуальний.
7.   Крім того, довідка про балансову вартість також підроблена, на ній розміщені ідентичні підписи, що і на довіреності від 01 липня 2014 року, а сама довідка не може вважатися за міжнародним законодавством офіційним документом і визнаним Україною, оскільки не містить будь-якого засвідчення офіційними органами Чехії (ні пошти, ні нотаріуса).
8.   Посилаючись на те, що квартира вибула з права власності поза волею власника, внаслідок підробки довіреності представника товариства, позивач просив позов задовольнити.  
9.   Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 07 грудня 2017 року, залишеним без змін постановою Апеляційного суду м. Києва від 17 квітня 2018 року, з урахуванням ухвали про виправлення описки Апеляційного суду м. Києва від 11 червня 2018 року, позовні вимоги АТ «CGM Czech a.s» залишені без задоволення.
10.   Рішення судів першої та апеляційної інстанцій мотивовані тим, що посилаючись на такі обставини, як відсутність необхідного обсягу дієздатності у представника товариства ОСОБА_8 , підроблення довіреності, на підставі якої діяв останній при підписанні оспорюваного правочину, позивачем не доведено належними та допустимими доказами вказаних обставин, зокрема, не надано судового рішення, яким встановлено факт підроблення довіреності на ім`я ОСОБА_8 , або яким би таку довіреність визнано недійсною, що свідчило б про відсутність вільного волевиявлення у учасника оспорюваного правочину (АТ «CGM Czech a.s.») на укладення такого правочину. 
11.   Позивачем не було заявлено вимог про визнання недійсною довіреності, виданої на ім`я ОСОБА_8 , головою правління та заступником голови правління товариства на продаж квартир, а тому правових підстав вважати її недійсною немає. 
12.   Позовні вимоги про визнання договору купівлі-продажу від 23 серпня 
2014 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського нотаріального округу ОСОБА_17, зареєстрованого в реєстрі за № 635, є безпідставними, як наслідок не підлягають задоволенню позовні вимоги про скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно та повернення майна.
13.   Постановою Верховного Суду від 16 грудня 2019 року касаційну скаргу 
АТ «CGM Czech a.s.» залишено без задоволення. Рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 07 грудня 2017 року та постанову Апеляційного суду м. Києва від 17 квітня 2018 року залишено без змін.
14.   Постанова касаційного суду мотивована тим, що оскільки АТ «CGM Czech a.s.» не довело підстав для визнання недійсним оспорюваного договору купівлі-продажу, то суди зробили правильний висновок про відмову в задоволенні позову.
15.   Відхиляючи доводи касаційної скарги про те, що рішенням районного суду міста Кутної Гори (Чеська Республіка) від 20 квітня 2018 року встановлений факт фіктивності довіреності від 01 липня 2014 року, на підставі якої був укладений оспорюваний договір купівлі-продажу квартири, суд касаційної інстанції вказував, що наведене судове рішення не може бути підставою для скасування оскаржених рішень суду першої та апеляційної інстанцій, оскільки на час ухвалення цих рішень (07 грудня 2017 року та 17 квітня 2018 року) його не існувало. Аналогічний по суті висновок зроблений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 червня 2018 року у справі № 756/1529/15-ц (провадження № 14-242цс18).
16.   16 листопада 2018 року АТ «CGM Czech a.s.» в особі арбітражного керуючого ОСОБА_7 звернулося до суду з заявою про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Голосіївського районного суду 
м. Києва від 07 грудня 2017 року.
17.   Заява про перегляд рішення Голосіївського районного суду м. Києва 
від 07 грудня 2017 року за нововиявленими обставинами мотивована тим, що відповідно до змісту зазначеного рішення, суд дійшов висновку, що за відсутності у розпорядженні суду судового рішення, яким встановлено факт підроблення довіреності на ім`я ОСОБА_8 або яким би таку довіреність визнано недійсною, у суду немає підстав вважати, що в учасника оспорюваного правочину АТ «CGM Czech a.s.» було відсутнє вільне волевиявлення на укладення такого правочину. Суд не зміг зробити висновок про наявність факту підробки довіреності або приймати як доведену в ході судового розгляду обставину про те, що така довіреність не видавалася товариством взагалі.
18.   Після набрання рішенням законної сили позивачу стало відомо про обставини, які є істотними для справи, однак не були встановлені судом та не могли бути відомі позивачу на час розгляду справи, а саме те, що рішенням районного суду міста Кутна Гора (Чеська Республіка) був встановлений факт фіктивності довіреності від 01 липня 2014 року, на підставі якої був укладений оспорюваний договір купівлі-продажу квартири, у зв`язку з тим, що дана довіреність була підроблена та встановлено факт відсутності повноважень у ОСОБА_8 на укладення такого договору.
19.   Вказане рішення районного суду міста Кутна Гора (Чеська Республіка), що набрало законної сили 11 вересня 2018 року, було отримано ОСОБА_7 
18 жовтня 2018 року.
20.   Посилаючись на вказані обставини, АТ «CGM Czech a.s.» в особі арбітражного керуючого ОСОБА_7 просило скасувати рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 07 грудня 2017 року та ухвалити нове рішення про задоволення заявлених позовних вимог.
 
Короткий зміст оскарженого рішення суду першої інстанції
21.   Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 10 вересня 
2020 року в задоволенні заяви відмовлено.
22.   Ухвала суду першої інстанції мотивована  тим, що обставини, які вказані в заяві виникли після ухвалення судового рішення, а тому не могли бути враховані судом при ухваленні судового рішення, є новими обставинами і можуть бути підставою для пред`явлення нової позовної вимоги або інших вимог на стадії виконання судового рішення. 
23.   Рішення районного суду міста Кутна Гора (Чеська Республіка) 
від 20 квітня 2018 року не є нововиявленою обставиною, а є новим доказом, а тому перегляд рішення суду від 07 грудня 2017 року на підставі нового доказу, який раніше не оцінювався судом, суперечитиме пункту 2 частини четвертої статті 423 ЦПК України.
 
Короткий зміст судового рішення суду апеляційної інстанції
24.   Постановою Київського апеляційного суду від 23 листопада 2020 року апеляційну скаргу АТ «CGM Czech a.s.» в особі арбітражного керуючого ОСОБА_7 залишено без задоволення. Ухвалу Голосіївського районного суду 
м. Києва від 10 вересня 2020 року залишено без змін.
25.   Постанова апеляційного суду мотивована тим, що обставина, на яку посилається заявник, як на нововиявлену, а саме - недійсність довіреності, виданої ОСОБА_8 01 липня 2014 року, була відома йому ще на дату подачі позовної заяви та досліджувалась судами трьох інстанцій при прийнятті рішення. 
26.   Ухвала суду першої інстанції про відмову у задоволенні заяви про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами була постановлена з додержанням норм процесуального права
Короткий зміст вимог касаційної скарги та заяви про закриття провадження у справі
27.   У касаційній скарзі, поданій у грудні 2020 року, АТ«CGM Czech a.s.» в особі арбітражного керуючого ОСОБА_7 просить скасувати ухвалені у справі судові рішення та ухвалити нове рішення про задоволення позову, посилаючись на порушення судом норм процесуального права.
28.   У лютому 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду із заявою про закриття касаційного провадження у справі, оскільки Верховний Суд у своїй постанові вже викладав висновок щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах, порушеного в касаційній скарзі і суд апеляційної інстанції переглянув судове рішення відповідно до такого висновку.
 
Узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу
Касаційна скарга мотивована тим, що суд апеляційної інстанції порушив норми процесуального права та не застосував висновки викладені, в постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2020 року у справі № 726/938/18, які суд має враховувати при виборі і застосуванні норми права стосовно того, що нововиявленою обставиною (як юридичним фактом, який має істотне значення для розгляду справи, але не був і не міг бути відомий заявнику на час ухвалення оскаржуваного судового рішення) є саме обставина недійсності, яка існувала на час розгляду справи та ухвалення судом рішення, котре заявник просить переглянути, а не самі документи, якими встановлено обставину недійсності.
29.   Суд апеляційної інстанції в порушення норм процесуального права не звернув увагу на те, що обставини підробки довіреності існували на момент вирішення судами справи, однак стали відомі позивачу і отримали документальне підтвердження у судовому рішенні районного суду м. Кутна Гора від 20 квітня 2018 року лише після закінчення судового розгляду, а тому є нововиявленими обставинами у розумінні статті 423 ЦПК України.
 
Доводи інших учасників справи
 
30.    ОСОБА_1 подав відзив на касаційну скаргу, в якому просив залишити її без задоволення, а оскаржені судові рішення без змін, посилаючись на те, що суди попередніх інстанцій дійшли правильного висновку, що поданий позивачем доказ - судове рішення, не може бути підставою для перегляду справи за нововиявленими обставинами, з огляду на те, що є новим доказом. 
 
Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції 
 
31.   Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду                     від 21 грудня 2020 року відкрито провадження у справі № 752/4995/17, справу витребувано з суду першої інстанції.
32.   У січні 2020 року справа № 752/4995/17 надійшла до Верховного Суду.
33.   Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 04 березня 2021 року справу призначено до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.
 
Фактичні обставини справи, встановлені судами
 
34.   07 березня 2017 року АТ «CGM Czech a.s.» в особі арбітражного керуючого ОСОБА_7 звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири від 23 серпня 2014 року, укладеного між АТ «CGM Czech a.s.» та ОСОБА_1 , а також скасування державної реєстрації права власності ОСОБА_1 на квартиру 
АДРЕСА_1 , повернення цієї ж квартири у власність АТ «CGM Czech a.s.».
35.   Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 07 грудня 2017 року, залишеним без змін постановою Апеляційного суду м. Києва від 17 квітня 2018 року та постановою Верховного Суду від 16 грудня 2019 року, відмовлено у задоволенні позову АТ «CGM Czech a.s.» в особі арбітражного керуючого ОСОБА_7 до ОСОБА_1 .
36.   Як встановлено зазначеним вище рішенням Голосіївського районного суду м. Києва, в обґрунтування заявлених вимог позивач зазначав, що представник АТ «CGM Czech a.s.» Йозеф Хромяк не мав належних повноважень на укладення спірного договору купівлі-продажу, довіреність, на підставі якої останній представляв товариство, була підробленою. Крім цього, рішенням було встановлено факт наявності в ОСОБА_8 оригіналів правовстановчих документів на спірну квартиру, в момент укладення спірного договору купівлі-продажу, а також обізнаності щодо реквізитів розрахункового банківського рахунку АТ «CGM Czech a.s.» в Україні, на який згодом було зараховано кошти від продажу квартири згідно умов спірного договору купівлі-продажу. 
37.   Висновки суду про відсутність підстав для задоволення позову ґрунтувались на тому, що позивачем не надано до суду належних та допустимих доказів, які б підтверджували обізнаність позивача щодо підробки довіреності, виданої на ім`я ОСОБА_8 на продаж квартир, зокрема, судового рішення, яким встановлено факт підроблення довіреності на ім`я ОСОБА_8 , або яким би таку довіреність визнано недійсною, що свідчило б про відсутність вільного волевиявлення учасника оспорюваного правочину - АТ «CGM Czech a.s.» - на укладення такого правочину.
38.   Під час розгляду справи судом, позивач також не просив суд визнати недійсною довіреність від 01 липня 2014 року, зупинити розгляд справи до вирішення іншої справи, обставини якої можуть мати вплив на рішення у справі, призначити експертне дослідження чи експертизу щодо дослідження обізнаності позивача про підробку довіреності від 01 липня 2014 року.
39.   Звертаючись до суду із заявою про перегляд зазначеного вище рішення за нововиявленими обставинами, заявник послався на те, що після набрання рішенням суду від 07 грудня 2017 року законної сили, АТ «CGM Czech a.s.» стало відомо про те, що рішенням районного суду міста Кутна Гора (Чеська Республіка) від 20 квітня 2018 року був встановлений факт фіктивності довіреності від 01 липня 2014 року, на підставі якої був укладений оспорюваний договір купівлі-продажу квартири, у зв`язку з тим, що дана довіреність була підроблена та встановлено факт відсутності повноважень у ОСОБА_8 на укладення такого договору.
40.   Вказане рішення районного суду міста Кутна Гора (Чеська Республіка) набрало законної сили 11 вересня 2018 року та було отримано ОСОБА_7 18 жовтня 2018 року.
41.   Згідно змісту рішення районного суду міста Кутна Гора (Чеська Республіка) від 20 квітня 2018 року, воно було ухвалено за позовними вимогами ОСОБА_7 до ОСОБА_8 щодо встановлення фіктивності юридичного правочину. З такими позовними вимогами ОСОБА_7 звернувся до районного суду міста Кутна Гора (Чеська Республіка) 13 жовтня 2017 року, які, крім іншого, обґрунтував тим, що український суд направив його у чеський суд, та у такій ситуації він зацікавлений у тому, щоб чеський суд прийняв рішення про те, що, довіреності від 19 лютого 2014 року, або 17 лютого 2014 року, 
та 01 липня 2014 року є фіктивними правочинами, та просив визнати, що відповідач не був на підставі зазначених довіреностей уповноважений продавати зазначені квартири. Така наполеглива правова зацікавленість стосується того, що без прийняття такого рішення будуть значно порушені права позивача, або без прийняття такого рішення його правовий стан був би невизначеним. Українські суди не розглядають питання, що стосуються існування або неіснування, або питання щодо чинності довіреностей, як попередні питання. Вони вимагають надання окремого рішення про чинність довіреностей, з чим й відправляють до чеських судів.
 
МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА
Позиція Верховного Суду
42.   Згідно з частиною третьою статті З ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду вирішення справи.
43.   Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, колегія суддів Верховного Суду вважає про необхідність передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду з таких підстав. 
 
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
44.   Відповідно до частини третьої статті 403 ЦПК України суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії суддів, палати або об`єднаної палати, передає справу на розгляд Великої Палати, якщо така колегія (палата, об`єднана палата) вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів (палати, об`єднаної палати) іншого касаційного суду.
45.   За приписами частин першої та четвертої статті 404 ЦПК України питання про передачу справи на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої Палати Верховного Суду вирішується судом за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи.Про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду суд постановляє ухвалу із викладенням мотивів необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у рішенні, визначеному в частинах першій - четвертій статті 403 цього Кодексу.
46.   У справі, яка переглядається, предметом дослідження є те, чи є нововиявленою обставиною судове рішення  районного суду міста Кутна Гора (Чеська Республіка) від 20 квітня 2018 року, що набрало законної 
сили 11 вересня 2018 року, яким був встановлений факт фіктивності довіреності від 01 липня 2014 року на підставі якої був укладений оспорюваний договір купівлі-продажу квартири, у зв`язку з тим, що дана довіреність була підроблена та встановлено факт відсутності повноважень у ОСОБА_8 на укладення такого договору.
47.   Рішення районного суду міста Кутна Гора (Чеська Республіка) від 20 квітня 2018 року ухвалене після рішення у справі, яка переглядається - від 07 грудня 2017 року.
48.   Згідно з частинами першою та другою статті 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими обставинами.
49.   Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:
1)       істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;
2)       встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі;
3)       скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.
50.   Положеннями частини четвертої статті 423 ЦПК України встановлено, що не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами:
1)       переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи;
2)       докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.
51.   Аналогічні за змістом частини друга і четверта статі 361 Кодексу адміністративного судочинства України та частини друга і четверта статті 320 Господарського процесуального кодексу  України.
52.   З аналізу наведеної статті вбачається, що нововиявлені обставини - це факти, від яких залежить виникнення, зміна чи припинення прав і обов`язків осіб, що беруть участь у справі, тобто юридичні факти. Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення, та породжують процесуальні наслідки, впливають на законність і обґрунтованість ухваленого без їх врахування судового рішення.
53.   Тобто, за своєю юридичною природою нововиявлені обставини є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які покладено в основу судового рішення.
54.   Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постановах від 06 лютого 2018 року № 816/4947/14 та від 13 лютого 2018 року № 815/756/14.
55.   До нововиявлених обставин належать факти об`єктивної дійсності, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного розв`язання спору. Необхідними та загальними ознаками нововиявлених обставин є:
-            існування цих обставин під час розгляду та вирішення справи і ухвалення судового рішення, про перегляд якого подається заява;
-            на час розгляду справи ці обставини об`єктивно не могли бути відомі ні заявникові, ні суду;
-            істотність цих обставин для розгляду справи (тобто коли врахування цих обставин судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).
56.   Нововиявлені обставини відрізняються від нових обставин, обставин, що змінилися, та нових доказів за часовими ознаками, предметом доказування та істотністю впливу на судове рішення.
57.   Нова обставина, що з`явилася або змінилася після розгляду справи, не є підставою для перегляду справ. 
58.   Не вважаються нововиявленими нові обставини, які виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах. Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, касаційній скарзі, або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими.
59.   Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах 
від 06 березня 2018 року у справі № 2а-23903/09/1270 та від 03 квітня 2018 року у справі № 477/1012/14-а, від 14 травня 2019 року у справі 
№ 8263/14797/15.
60.   Необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами. Процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неповне встановлення фактичних обставин справи) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку.
61.   Даний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, що викладена, зокрема, у постанові від 29 серпня 2018 року у справі 
№ 552/137/15-ц.
62.   Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.
63.   Відповідно до статей 1 та 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.
64.   Зокрема, як вбачається із рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Правєдная проти Росії» (Pravednaya v. Russia, заява № 69529/01) та рішення у справі «Попов проти Молдови» № 2 (Popov v. Moldova № 2, заява № 19960/04), процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду.
65.   У пункті 33 рішення у справі «Христов проти України» (заява № 24465/04) Європейський Суд з прав людини зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів 
(див. рішення у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania), заява N 28342/95, пункт 61, ECHR 1999-VII, у справі «Желтяков проти України», заява № 4994/04, пункт 42).
66.   Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata (пункт 34), тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі. Повноваження судів вищого рівня з перегляду мають здійснюватися для виправлення судових помилок і недоліків, а не задля нового розгляду справи. Таку контрольну функцію не слід розглядати як замасковане оскарження, і сама лише ймовірність існування двох думок стосовно предмета спору не може бути підставою для нового розгляду справи. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява N 52854/39, пункт 52, ECHR 2003-IX, у справі «Желтяков проти України», заява № 4994/04, пункт 43).
67.   З Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що у судах касаційної інстанції перебували на розгляді справи щодо віднесення до нововиявлених обставин судового рішення, ухваленого після рішення у справі, яка переглядається.
68.   Так, зокрема, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 14  травня 2019 року у справі 
№ 826/14797/15 вказав, що  за своєю правовою природою рішення суду, що набуло законної сили, на яке посилається заявник у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, не існувала під час розгляду та вирішення справи і ухвалення судового рішення, про перегляд якого подається заява є новою, але не нововиявленою обставиною, відтак, не є підставою для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами у силу статті 361 КАС України.
69.   У постанові від 14 лютого 2018 року у справі № 147/325/13-ц (провадження № 61-1656св17) Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що обставини, які виникли чи змінилися тільки після ухвалення судового рішення, а тому не могли бути враховані судом при ухваленні судового рішення, є новими обставинами і можуть бути підставою для пред`явлення нової позовної вимоги або інших вимог на стадії виконання судового рішення.
70.   Водночас, Верховний Суд у складі колегії суддів Об`єднаної палати Касаційного господарського суду, вирішуючи питання про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами з аналогічних підстав, у постанові від 03 серпня 2018 року в справі № 19/5009/1481/11 дійшов висновку про те, що нововиявленою обставиною може бути встановлений рішенням суду факт недійсності договору в силу закону, оскільки виходячи з норм статті 236 ЦК України, ця обставина існувала на момент винесення рішення суду, яке є предметом перегляду за нововиявленими обставинами, однак стала відомою після прийняття рішення в межах іншої справи. 
71.   Тобто, хоча рішення про недійсність правочину прийнято після ухвалення рішення, що переглядається, проте сам по собі факт недійсності правочину існував і раніше, а відомо про це стало лише після набрання законної сили рішенням про його недійсність. Таким чином, це нововиявлена обставина, а не новий доказ.
72.   Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 12 листопада 2020 року у справі № 910/23892/16 та від 02 липня 20018 року у справі № 922/3388/15.
73.   У постанові від 27 червня 2018 року у справі № 756/1529/15-ц (провадження № 14-242цс18) Велика Палата Верховного Суду вказала, що ухвала суду про порушення банкрутства, введення мораторію на задоволення вимог кредиторів не може бути підставою для скасування рішення суду першої інстанції, оскільки на час ухвалення цього рішення  її не існувало.
74.   Водночас, у даній справі, Велика Палата не досліджувала судове рішення на предмет нововиявленої обставини.
75.   Велика Палата Верховного Суду ухвалою від 15 січня 2020 року повернула  справу № 755/32663/14-ц (провадження № 61-735цс19) для розгляду відповідної колегії суддів судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, посилаючись на те, що колегія суддів Касаційного цивільного суду не навела підстав для відступлення та не вказала від якого саме правового висновку має намір відступити. 
76.   Також зауважено, що вказані в ухвалі про передачу до Великої Палати Верховного Суду висновки щодо застосування норм процесуального права при перегляді судових рішень за нововиявленими обставинами, регулюються різними процесуальними кодексами, що не тільки виключає можливість визнання таких правовідносин подібними, але і спростовує наведені колегією суддів Касаційного цивільного суду твердження щодо необхідності та можливості відповідної уніфікації вказаних висновків різних судів щодо застосування різних норм процесуального права.
77.   На сьогодні, у Верховному Суді у складі Касаційного цивільного суду перебуває на розгляді справа № 752/5012/17 з ідентичними правовідносинами, у якій порушено питання про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. 
78.   Як нововиявлена обставина вказано судове рішення  районного суду міста Кутна Гора (Чеська Республіка) від 20 квітня 2018 року, що набрало законної 
сили 11 вересня 2018 року, ухвалене після рішення у справі, яка переглядається, яким був встановлений факт фіктивності довіреності 
від 01 липня 2014 року, на підставі якої був укладений оспорюваний договір купівлі-продажу квартири.
79.   За даними з Єдиного державного реєстру судових рішень за позовами  
АТ «CGM Czech a.s» у постановах від 06 листопада 2019 року у справах 
№ 752/22080/16-ц (провадження № 61-12256св19), № 752/4256/17 (провадження № 61-12120св19), від 20 жовтня 2020 року у справі 
№ 752/4254/17 (провадження № 61-7641св20), від 29 січня 2020 року у справі № 752/4254/17 (провадження № 61-15176св19) з ідентичними правовідносинамиВерховний Суд, переглядаючи справи в касаційному порядку, погодився з висновками апеляційного суду про те, що оспорені договори купівлі-продажу є недійсними, оскільки були укладені ОСОБА_8  від імені позивача без відповідних повноважень.
80.   У наведених справах судові рішення місцевим судом ухвалювались після рішення районного суду м. Кутна Гора Чеської Республіки від 20 квітня 
2018 року, яким встановлено факт відсутності у ОСОБА_8 повноважень на укладення оспорених договорів та факт фіктивності довіреності 
від 01 липня 2014 року.
81.   Рішенню районного суду м. Кутна Гора Чеської Республіки від 20 квітня 
2018 року апеляційним судом надавалась оцінка як окремому доказу так і у взаємній сукупності з іншими доказами у справі. 
82.   Відповідно до частини першої статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Суддя здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина перша статті 129 Конституції України). 
83.   Аналогічний припис закріплений у частині першій статті 10 ЦПК України.
84.   Елементом верховенства права є принцип правової визначеності, який, зокрема,передбачає, що закон, як і будь-який інший акт держави, повинен характеризуватися якістю, щоб виключити ризик свавілля.
85.   Відповідно до частини четвертої статті 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» єдність системи судоустрою забезпечується, зокрема, єдністю судової практики (пункт 4).
86.   Єдність судової практики є фундаментальною засадою здійснення судочинства і визначається тим, що має гарантувати стабільність правопорядку, об`єктивність і прогнозованість правосуддя. Застосування ж судами різних підходів до тлумачення законодавства, навпаки, призводить до невизначеності закону, його суперечливого та довільного застосування. Також єдність судової практики є складовою вимогою принципу правової визначеності.
87.   Наявність довгострокових розходжень у судовій практиці, неспроможність правової системи держави подолати їх призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд, гарантованого пунктом 1 статті б Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Саме на державу покладається обов`язок створити у своїй правовій системі ефективні механізми, що нададуть можливість подолати можливі розбіжності в судовій практиці (рішення Європейського суду з прав людини від 29 березня 2011 року у справі «Брезовець проти Хорватії» (Brezo.ee v. Croatia), заява № 13488/07).
88.   Оскільки принцип верховенства права передбачає необхідність правової визначеності, зокрема, і при вирішенні питання щодо відступу від висновку щодо застосування норми права у подібних відносинах, викладеного в раніше ухвалених судових рішеннях Верховного Суду, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду приходить до висновку про необхідність, відступу від висновку Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду про те, що нововиявлену обставину визначає не саме судове рішення, тобто подія у вигляді рішення,  яке ухвалено після рішення у справі, яка переглядається, а обставини, які цим рішенням встановлені.
Керуючись частиною третьою статті 403, частинами першої та четвертою статті 404 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду 
УХВАЛИВ:
Передати на розгляд Великої Палати Верховного Суду справу № 752/4995/17 за заявою акціонерного товариства «CGM Czech a.s.» в особі арбітражного керуючого ОСОБА_7 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 07 грудня 2017 року у справі за позовом акціонерного товариства «CGM Czech a.s.» до ОСОБА_1 про визнання недійсним договору купівлі-продажу та повернення майна, за касаційною скаргою акціонерного товариства «CGM Czech a.s.» в особі арбітражного керуючого ОСОБА_7 на ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 10 вересня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 23 листопада 2020 року.
Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.
 
Головуючий                                                                             В. С. Висоцька
Судді                                                                                       А. І. Грушицький
                                                                                                        І. В. Литвиненко
                                                                                                        Є. В. Петров
                                                                                                        О. С. Ткачук