ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

22 січня 2021 року 	м. Дніпро	справа № 160/12468/19	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів:  
                                         суддя - доповідач Чумака С.Ю.,
                                                    суддів:  Чабаненко С.В., Юрко І.В.,   
розглянувши в порядку письмового провадження в приміщенні суду в місті Дніпрі апеляційну скаргу Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07 лютого 2020 року в адміністративній справі № 160/12468/19 (суддя І інстанції – Голобутовський Р.З.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Менеджмент Технолоджі"

до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку

про визнання протиправною та скасування постанови,

В С Т А Н О В И В:

ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ, РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ, ВИМОГ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ ТА УЗАГАЛЬНЕНІ ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (НКЦПФР) про накладення санкції за правопорушення на ринку цінних паперів № 271-ДП-Т від 05.06.2019.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 7 лютого 2020 року адміністративний позов задоволений.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати це рішення та прийняти нове, яким задовольнити позов у повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що позивач не надав до НКЦПФР інформацію відповідно до пунктів 1 та 2 розділу ІІ та пункту 4 розділу ІV Положення про нагляд за дотриманням пруденційних нормативів професійними учасниками фондового ринку, затвердженого рішенням НКЦПФР від 01.12.2015 № 2021 у строк, передбачений нормативно- правовими актами НКЦПФР. На думку відповідача, під час розгляду справи про правопорушення на ринку цінних паперів  позивач  надав недостовірну інформацію щодо дати відправлення інформації. Беручи до уваги, що надання недостовірної інформації вчинено позивачем повторно,  НКЦПФР  правомірно  застосувала санкцій за порушення правопорушення на ринку цінних паперів на підставі п. 7 ч. 1  ст. 11 Закону України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні». Також відповідач вказує, що надані позивачем розрахункові документи не відповідають положенням Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», Положенню про форму та зміст розрахункових документів, затвердженого  Наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13. Апелянт вважає, що судом першої інстанції неповно  з`ясовані всі обставини справи, які мають значення  для справи, а висновки суду не ґрунтуються на нормах чинного законодавства.

Від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення суду першої інстанції без змін.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА ВИЗНАЧЕНІ ВІДПОВІДНО ДО НИХ СПІРНІ ПРАВОВІДНОСИНИ
05.06.2019  уповноваженими особами Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (далі – відповідач) щодо ТОВ «Менеджмент Технолоджіз» (далі – позивач) винесена постанова про накладення санкції за правопорушення на ринку цінних паперів № 271-ДП-Т за повторне подання недостовірної інформації до Комісії, якою на підставі  пункту 7 ч. 1 статті 11 Закону України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні» застосована санкція у вигляді штрафу в розмірі 1 500 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 25 500 грн  (а.с. 10-13 ).
В оскаржуваній постанові № 271-ДП-Т зазначено, що згідно з пунктом 2 розділу II Ліцензійних умов провадження професійної діяльності на фондовому ринку (ринку цінних паперів) – діяльності з торгівлі цінними паперами, затверджених рішенням Комісії від 14.05.2013 № 819, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 01.06.2013  №    57/23389 (далі – Ліцензійні умови № 819), ліцензіат при провадженні діяльності з торгівлі цінними паперами має відповідати вимогам, зокрема, нормативно-правових актів Комісії, що регулюють правила (порядок) провадження професійної діяльності на фондовому ринку за кожним видом діяльності – діяльності з торгівлі цінними паперами, на який ліцензіат отримав відповідну ліцензію.  
Строки приведення пруденційних показників у відповідність до встановлених нормативних значень у разі виникнення відхилень визначені Положенням про нагляд за дотриманням пруденційних нормативів професійними учасниками фондового ринку, затвердженим рішенням Комісії від 01.12.2015  № 2021, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 21.12.2015 за № 1599/28044 (далі – Положення № 2021).
Відповідно до пункту 1 розділу III Положення № 2021 при розрахунку пруденційного нормативу станом на кінець останнього дня кожного місяця у разі недотримання професійним учасником нормативного значення пруденційного показника такий професійний учасник повинен протягом календарного місяця від дня виникнення відхилення розрахункового значення пруденційного показника від його нормативного значення здійснити заходи щодо приведення значення пруденційного показника у відповідність до нормативного значення.
Відповідно до пункту 2 розділу III Положення № 2021, у разі якщо після закінчення строку, передбаченого пунктом 1 цього розділу, розрахункове значення пруденційного показника не буде відповідати встановленому нормативному значенню, професійний учасник протягом 5 робочих днів після закінчення строку, передбаченого пунктом 1 цього розділу, повинен підготувати та надати до Комісії план заходів щодо поліпшення свого фінансового стану (далі - План заходів), або повідомити Комісію про приведення показника у відповідність до нормативного значення (із зазначенням розрахункового значення пруденційного показника та дати, на яку показник було приведено у відповідність), якщо таке приведення відбулось після закінчення строку, передбаченого пунктом 1 цього розділу, але до закінчення строку, встановленого для подання до Комісії Плану заходів.
Станом на 02.04.2018 у позивача виникло суттєве  відхилення коефіцієнта абсолютної ліквідності від встановленого нормативного значення.
Станом на 03.04.2018 позивачем приведено пруденційний показник у відповідність до нормативного значення.
Інформацію про факт суттєвого відхилення із зазначенням розрахункового значення пруденційного показника, даних, на основі яких здійснювався розрахунок, та дати виникнення відхилення, а також розрахункового значення пруденційного  показника, даних, на основі яких здійснювався розрахунок, та дати, на яку показник приведено у відповідність до нормативного значення, надіслано позивачем листом з вх. від 18.06.2018  № 21346. 
Станом на 06.04.2018 у позивача виникло суттєве  відхилення коефіцієнта абсолютної ліквідності від встановленого нормативного значення.
Станом на 17.04.2018 позивачем приведено пруденційний  показник у відповідність до нормативного значення.
План заходів зі строком реалізації до 17.04.2018  надіслано позивачем листом з вх. від 18.06.2018   № 21347.  
Звіт про результати реалізації плану заходів  надіслано позивачем листом з вх. від 18.06.2018   № 21343.
ТОВ «Менеджмент Технолоджіз» порушило вимоги пунктів 1 і 2 розділу розділу ІІ та пункту 4 розділу ІV Положення про нагляд за дотриманням пруденційних нормативів професійними учасниками фондового ринку, затвердженого рішенням НКЦПФР від 01.12.2015 № 2021.
Під час розгляду справи про правопорушення на ринку цінних паперів листом від 11.02.2019 № 19/02/11-10 ТОВ «Менеджмент Технолоджіз» надані до НКЦПФР пояснення, в яких зазначалось, що необхідна інформація направлялась до НКЦПФР своєчасно. Так, позивач у листі вказує, що ним засобами поштового зв`язку направлено до Комісії листи від 10.04.2018   вих. № 18/04/10-01 та від 18.04.2018 вих. № 18/04/18-01, тобто у строки визначені законодавством ( а.с. 17 ).
Як додатки до листа позивачем надані копії чеків, виданих відділенням АТ «Укрпошта» (а.с. 25 - 26).
З метою перевірки інформації, наданої ТОВ «Менеджмент Технолоджіз», відповідачем листом від 22.02.2019 № 14/01/5411 на адресу АТ «Укрпошта» направлено запит про надання інформації (а.с. 66).
У відповідь на запит відповідача, АТ «Укрпошта» листом від 04.04.2019  надало інформацію, що з огляду на копії документів та за повідомленням Дніпропетровської дирекції АТ «Укрпошта» встановлено, що зазначені розрахункові документи видані користувачу послуг 11.06.2018, тобто відправлення № 4910107422090 та № 4910107422073 прийняті до пересилання 11.06.2018 . Проставлення відбитку календарного штемпеля на розрахункових документах про прийняття для пересилання реєстрових поштових відправлень не передбачено вимогами чинних нормативних документів АТ «Укрпошта». При цьому, взяти пояснення з працівника АТ «Укрпошта», який поставив відбитки календарного штемпеля на даних розрахункових документах немає можливості, оскільки вказаний працівник на дату надання інформації не працює в АТ «Укрпошта» (а.с. 73-74).
На підставі пункту 7 частини 1 статті 11 Закону України «Про цінні папери та фондовий ринок», пункту 1 розділу Правил розгляду справ про порушення вимог законодавства на ринку цінних паперів та застосування санкцій, затверджених рішенням Комісії від 16.10.2012 № 1470, враховуючи постанову від 12.07.2018 № 301-ЦА-УП-Т про накладення санкцій на  ТОВ «Менеджмент Технолоджіз» за правопорушення на ринку цінних паперів, а саме: подання недостовірної інформації, щодо ТОВ «Менеджмент Технолоджіз» постановою від 05.06.2019 № 271-ДП-Т застосовано санкцію за повторне подання недостовірної інформації у виді штрафу в розмірі 1  500 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 25  500 грн.
Не погодившись зі спірною постановою, позивач оскаржив її до центрального апарату Комісії в порядку, передбаченому розділом ХV Правил розгляду справ про порушення вимог законодавства на ринку цінних паперів та застосування санкцій, затверджених рішенням Комісії від 16.10.2012 № 1470.
За результатами розгляду скарги позивача Комісією винесене рішення № 476 від 29.08.2019, яким оскаржувана постанова залишена без змін, а скарга ТОВ «Менеджмент Технолоджіз» без задоволення (а.с. 18  - 22).
Позивач звернувся з позовом до суду, оскільки вважає, що ним  своєчасно, а саме 10.04.2018 та 18.04.2018, направлена інформація відповідно до пунктів 1 та 2 розділу ІІ та пункту 4 розділу ІV Положення про нагляд за дотриманням пруденційних нормативів професійними учасниками фондового ринку, затвердженого рішенням НКЦПФР від 01.12.2015 № 2021. Крім того, при прийнятті оскаржуваної постанови відповідач не врахував, що порушення за  постановою 12.07.2018 № 301-ЦА-УП-Т та постановою  від 05.06.2019  № 271-ДП-Т не є аналогічними порушеннями, тому правопорушення не є повторним.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції дійшов висновку, що позивачем своєчасно надано до відділення АТ «Укрпошта» для відправлення листи від 10.04.2018 з вих. № 18/04/10-01 і № 18/04/10-02 та лист від 18.04.2018 вих. № 18/04/18-01, а надані позивачем чеки підтверджують їх відправлення. Крім того, порушення, які зафіксовані в постановах 12.07.2018 № 301-ЦА-УП-Т від та від 05.06.2019 № 271-ДП-Т, є різними, що свідчить про відсутність повторності, а відповідно і про протиправність прийнятої НКЦПФР  постанови від 05.06.2019 № 271-ДП-Т, оскільки фінансові санкції за повторне порушення накладаються НКЦПФР безпосередньо за вчинення протягом року аналогічних правопорушень, тобто порушень які є однаковими за своїм змістом. 

НОРМИ ПРАВА, ЯКІ РЕГУЛЮЮТЬ СПІРНІ ПРАВОВІДНОСИНИ, ТА ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ СУДОМ

Згідно зі ст. 5 Закону України «Про державне регулювання ринку цінних паперів України» від 30.10.1996 № 448/96-ВР ( далі – Закон № 448/96-ВР) ( тут та далі у редакції чинній на день виникнення спірних відносин) Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку здійснює державне регулювання ринку цінних паперів.    
Порядок застосування санкцій до юридичних осіб за правопорушення на ринку цінних паперів визначений ст. 12 Закону № 448/96 ВР, згідно з якою уповноважена особа Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, яка виявила факт вчинення юридичною особою правопорушення на ринку цінних паперів, складає акт, який разом з письмовими поясненнями керівника, іншої відповідальної посадової особи та пов`язаними з таким правопорушенням документами протягом п`яти робочих днів подає уповноваженій особі Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, яка має право застосовувати санкцію за правопорушення на ринку цінних паперів.
Санкції застосовуються Головою Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, членом Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, уповноваженими Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку посадовими особами після розгляду документів, що підтверджують факт правопорушення.
Уповноважена особа Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку приймає рішення про застосування санкції протягом 30 робочих днів після отримання документів, що підтверджують факт правопорушення. Рішення про застосування санкції оформляється постановою, що надсилається юридичній особі, до якої застосовано санкцію.
Юридична особа може бути притягнута до відповідальності за вчинення правопорушення на ринку цінних паперів не пізніше трьох років з дня його вчинення незалежно від санкції.
Пунктом 7  частини 1 статті 11 Закону № 448/96-ВР передбачено, що Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку застосовує до юридичних осіб фінансові санкції за:
неподання, подання не в повному обсязі інформації та/або подання недостовірної інформації до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку - у розмірі до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. За ті самі дії, вчинені повторно протягом року, - у розмірі від тисячі до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян .
Відповідно до частини третьої статті 27 Закону України «Про цінні папери та фондовий ринок» професійні учасники фондового ринку зобов`язані дотримуватися пруденційних нормативів, перелік, розміри і методика розрахунку яких встановлюються Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку.
На підставі пункту 8 частини першої статті 8 Закону № 448/96-ВР Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку через своїх уповноважених осіб має повноваження здійснювати контроль за достовірністю і розкриттям інформації, що надається емітентами та особами, які здійснюють професійну діяльність на ринку цінних паперів, і саморегулівними організаціями, та її відповідністю встановленим вимогам.
Абзацом другим частини другої статті 9 Закону № 448/96-ВР визначено, що уповноважена особа Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку має право вимагати необхідні документи та іншу інформацію у зв`язку з реалізацією своїх повноважень.
Отже надання інформації на вимогу  уповноважена особа Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку у цьому випадку  є обов`язком позивача. 
Відповідно до пункту 14 частини першої  статті 8 Закону № 448/96-ВР Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку уповноважена накладати адміністративні стягнення, штрафні та інші санкції за порушення чинного законодавства на юридичних осіб та їх співробітників, аж до анулювання ліцензій на здійснення професійної діяльності на ринку цінних паперів.
Як встановлено під час розгляду уповноваженою особою НКЦПФР в рамках розгляду справи про правопорушення на ринку цінних паперів запрошені пояснення у ТОВ «Менеджмент Технолоджіз» щодо строків виконання вимог 1 і 2 розділу ІІ та пункту 4 розділу ІV Положення № 2021 в частині неподання відповідної інформації до Комісії строк, встановлений нормативно –правовими актами. 

Відповідно до пояснень ТОВ «Менеджмент Технолоджіз» необхідна інформація направлялась до НКЦПФР своєчасно засобами поштового зв`язку. На підтвердження цього факту ТОВ «Менеджмент Технолоджіз» надані копії чеків від 10.04.2018 та 18.04.2018. Копії зазначених чеків надані позивачем до матеріалів справи.

Дослідивши копії чеків від 10.04.2018 та 18.04.2018, суд апеляційної інстанції  зазначає, що ці чеки не відповідають формі та змісту розрахункових документів.

Статтею 2 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операції у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» № 265/95-ВР визначено, що розрахунковий документ – документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) коштів, купівлі-продажу іноземної валюти, надрукований у випадках, передбачених цим Законом, і зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або заповнений вручну. 

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операції у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форма, зміст розрахункових документів, порядок реєстрації та ведення розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, а також форма та порядок подання звітності, пов`язаної із застосуванням реєстраторів розрахункових операцій або використанням розрахункових книжок, встановлюються органами доходів і зборів.

Так, Положенням про форму та зміст розрахункових документів», затвердженого  Наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13  (далі - Положення № 13) затверджена форма та обов`язкові реквізити фіскального чека. 
Згідно з пунктом 1 розділу 2 Положення № 13 фіскальний касовий чек на товари (послуги) (далі – касовий чек) -розрахунковий документ, надрукований реєстратором розрахункових операцій при проведенні розрахунків за продані товари (надані послуги). Форма № ФКЧ-1 касового чека наведена в додатку 1 до цього Положення.
Касовий чек повинен містити певні обов`язкові реквізити, зокрема 
порядковий номер касового чека, дату (день, місяць, рік) та час (година, хвилина) проведення розрахункової операції;
фіскальний номер реєстратора розрахункових операцій, перед яким друкуються великі літери «ФН»;
напис «ФІСКАЛЬНИЙ ЧЕК» та найменування або логотип виробника.
Натомість, надані позивачем до матеріалів справи чеки не містять обов`язкових реквізитів, встановлених Положенням про форму та зміст розрахункових документів», затвердженого наказом № 13, а саме відсутній напис фіскальний чек, порядковий номер касового чека, дату (день, місяць, рік) та час (година, хвилина) проведення розрахункової операції.
Також разом з тим, АТ «Укрпошта» листом від 04.04.2019  надало інформацію, що зазначені розрахункові документи видані користувачу послуг 11.06.2018. Проставляння відбитку календарного штемпеля не передбачено  вимогами нормативних актів.
Через відсутність обов`язкових реквізитів фіскального чеку надрукованих безпосередньо на ньому колегія суддів дійшла висновку, що чеки, які наявні у матеріалах справи, не є розрахунковими документами у розумінні Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операції у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг»  та Положення № 13.

У сукупності з інформацією АТ «Укрпошта» щодо дати видачи чеків  користувачу послуг 11.06.2018 наведені обставини спростовують інформацію, яку надав позивач листом від 11.02.2019 № 19/02/11-10 та свідчать про надання 
Позивачем недостовірної інформації.

Також, в оскаржуваній постанові вказується про вчинення ТОВ «Менеджмент Технолоджіз» повторного порушення, оскільки щодо позивача раніше винесена постанова про накладення санкції за правопорушення на ринку цінних паперів від 12.07.2018. № 301-ЦА-УП-Т. Відповідно до постанови № 301-ЦА-УП-Т до позивача застосовано санкцію за подання недостовірної інформації до Комісії.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції,  що оскільки постановою від 12.07.2018  № 301-ЦА-УП-Т на позивача накладена санкція за подання до Комісії недостовірної інформації щодо зазначення коефіцієнта покриття операційного ризику та вихідних даних, на основі яких здійснювався розрахунок, тому у цьому випадку порушення,  які зафіксовані в постанові від 12.07.2018  № 301-ЦА-УП-Т та в оскаржуваної постанові від 05.06.2019 № 271-ДП-Т є різними, що  свідчить про відсутність повторності.
Так, пунктом 7 частини 1 статті 11 Закону № 448/96-ВР передбачено, що Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку застосовує до юридичних осіб фінансові санкції за неподання, подання не в повному обсязі інформації та/або подання недостовірної інформації до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку.
Тобто, диспозицією  пунктом 7  частини 1 статті 11 Закону № 448/96-ВР зазначені дії щодо неподання, подання не в повному обсязі інформації та/або подання недостовірної інформації без зазначення  виду інформації. Тому  відокремлювання по видам  недостовірної  інформації при встановленні складу правопорушення  суперечить  пункту 7  частини 1 статті 11 Закону № 448/96-ВР.
Колегія суддів дійшла висновку, що правопорушення за постановами від 12.07.2018  № 301-ЦА-УП-Т та  від 05.06.2019 № 271-ДП-Т є аналогічними – подання недостовірної інформації.
Щодо повторності правопорушення колегія суддів зазначає таке.
Як вже зазначено раніше пунктом 7  частини 1 статті 11 Закону № 448/96-ВР передбачено, що Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку застосовує до юридичних осіб фінансові санкції за неподання, подання не в повному обсязі інформації та/або подання недостовірної інформації до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку - у розмірі до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. За ті самі дії, вчинені повторно протягом року, - у розмірі від тисячі до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Тобто, відлік законодавчого визначення повторності за Законом № 448/96-ВР законодавець пов`язує саме з  дати вчинення  правопорушення ( діями), а не дати застосування санкцій.
Посилання відповідача на Порядок зупинення дії та анулювання ліцензії на окремі види професійної діяльності на фондовому ринку (ринку цінних паперів), затвердженого рішенням Комісії від 14 травня 2013 року № 816 в частині визначення відліку строку після застосування санкцій за аналогічне порушення є безпідставним,   оскільки  зазначений Порядок запроваджено з метою визначення порядку та умов зупинення дії   або анулювання ліцензії на здійснення певних видів професійної діяльності на фондовому ринку (крім діяльності з управління активами інституційних інвесторів (діяльності з управління активами), та не поширюється на інші відносини.
Як слідує зі змісту постанови від 12.07.2018  № 301-ЦА-УП-Т правопорушення щодо неподання недостовірної інформації вчинено позивачем у 2017 році. Тобто з дати вчинення попереднього правопорушення минуло більше року до вчинення правопорушення, яке вказано в оскаржуваній постанові.  
За наявності сукупності встановлених обставин суд дійшов висновку про неправомірність застосування відповідачем до позивача фінансових санкцій, протиправність постанови Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про накладення санкції за правопорушення на ринку цінних паперів                   № 271-ДП-Т від 05.06.2019.

ВИСНОВОК АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ
Беручи до уваги наведене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції по суті прийнято правильне судове рішення, але із помилковим застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права, а тому наявні підстави для зміни рішення в його мотивувальній    частині з викладених вище обставин.
Відповідно до частини 4    статті 317 КАС України    зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини.
За таких обставин, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції підлягає зміні в частині мотивування висновків суду.
Оскільки справа відповідно до п. 6 ч. 6 ст. 12 КАС України відноситься до категорії незначних, судове рішення суду апеляційної інстанції згідно з п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, передбачених цим пунктом.

На підставі викладеного, керуючись статтями  242, 243, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд 

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку задовольнити частково.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 7 лютого 2020 року в адміністративній справі № 160/12468/19 змінити в частині обґрунтування висновків суду.
В іншій частині Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07 лютого 2020 року в адміністративній справі № 160/12468/19 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає.    

Суддя-доповідач                                                            С.Ю. Чумак 

                               суддя                                                  С.В. Чабаненко 

                               суддя                                                  І.В. Юрко