СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
проспект Незалежності, 13, місто Харків, 61058

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" лютого 2021 р.                                                                      Справа № 922/4239/19  

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючий суддя Дучал Н.М., суддя Гетьман Р.А. , суддя  Склярук О.І. 

секретар судового засідання  Рудик Т.С. 

за участю представників:
від позивача: Цуварев О.Ф., довіреність, положення;
від відповідача: не з`явився;
від третьої особи: Цуварев О.Ф., довіреність, положення

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, м.Харків (вх. № 1545 Х/1) 
на рішення господарського суду Харківської області від 12.05.2020, повне рішення складено 22.05.2020 р. (суддя Жигалкін І.П.)
у справі № 922/4239/19,

за позовом Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, м.Харків   
до Харківського обласного благодійного фонду “Робін Гуд”, м. Харків,
за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Харківської міської ради, м.Харків 
про визнання укладеним договору, 
ВСТАНОВИВ.

Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради звернувся до господарського суду Харківської області з позовною заявою до Харківського обласного благодійного фонду "Робін Гуд", в якій просив суд визнати, з дня набрання чинності рішенням суду, укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради та Харківським обласним благодійним фондом "Робін Гуд" в редакції, викладеній в прохальній частині позовної заяви.
Позов обґрунтовано невиконанням відповідачем як замовником реконструкції  павільйону з торгівельними кіосками (нежиле приміщення) під офіс по                                 вул. Харківських Дивізій, 29 у м. Харкові, обов`язку, передбаченого статтею 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", щодо укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова.
Ухвалою господарського суду Харківської області від 26.12.2019р. позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін та залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Харківську міську раду. 
Рішенням господарського суду Харківської області від 12.05.2020 у справі №922/4239/19 в позові відмовлено повністю.
Рішення мотивовано тим, що відповідачем не здійснювалася забудова земельної ділянки, і відповідач не підпадає під категорію забудовників, які зобов`язані сплачувати внески на розвиток соціальної інфраструктури відповідно до      Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", а тому й відсутні правові підстави для застосування до відповідача ст. 40 Закону в частині обов`язку взяти пайову участь як шляхом сплати коштів пайової участі, так і шляхом укладання договору.
Не погодившись з прийнятим рішенням, Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, якою просить рішення господарського суду Харківської області від 12.05.2020 у справі № 922/4239/19 скасувати повністю, ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради до Харківського обласного благодійного фонду “Робін Гуд” задовольнити в повному обсязі; визнати укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради та Харківським обласним благодійним фондом "Робін Гуд" в редакції, викладеній в прохальній частині позовної заяви. 
Скаргу мотивовано неправильним застосуванням судом першої інстанції приписів статей 1, 2, 10, 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". 
За доводами апелянта, на замовника, який має намір щодо реконструкції існуючої забудови та територій у відповідному населеному пункті, покладено обов`язок взяти участь у створенні та розвитку інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури населеного пункту шляхом перерахування замовником до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури на підставі договору про пайову участь між замовником та органом місцевого самоврядування, укладення якого є обов`язковим. Проведена відповідачем реконструкція охоплюється законодавчим визначенням забудови, оскільки відповідач, виконуючи реконструкцію будівель, фактично втрутився в інфраструктуру міста, пов`язану із землекористуванням земельною ділянкою, на якій розташована дана будівля, тому позивач вважає, що виходячи з положень ст.ст. 2, 10, 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 3.21 Державних будівельних норм «Склад та зміст проектної документації на будівництво» ДБН А.2.2-3:2014,  на відповідача поширюється дія ч. 2 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» щодо обов`язку сплати відповідного пайового внеску.
Зазначає, що матеріалами справи підтверджується факт направлення позивачем на адресу відповідача для розгляду та підписання двох оригіналів проекту договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова, однак відповідачем договір не підписано.
Декларацією про готовність об`єкта до експлуатації від 13.04.2018 № ХК 141181021715 встановлена готовність до експлуатації закінченого будівництвом об`єкта відповідно до затвердженого проекту будівництва з реконструкції  павільйону з торгівельними кіосками (нежиле приміщення) під офіс по вул. Харківських Дивізій, 29 у м. Харкові, тобто крім проведення будівельних робіт, відбулась зміна функціонального призначення об`єкта містобудування. 
Крім того, апелянт не погоджується з висновками суду першої інстанції про відсутність у відповідача обов`язку укласти договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова в зв`язку з тим, що з 01.01.2020 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» втратила чинність. 
На переконання позивача, з огляду на те, що Декларація про готовність до експлуатації об`єкта зареєстрована 16.03.2018, а Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачав на той час обов`язок замовника будівництва ініціювати укладання договору про пайову участь і укласти такий договір до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію, до спірних правовідносин мають застосовуватися приписи ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.06.2020 сформовано колегію Східного апеляційного господарського суду у складі: Дучал Н.М. - головуючий суддя, судді Ільїн О.В., Склярук О.І.
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 30.06.2020 апеляційну скаргу Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради на рішення господарського суду Харківської області від 12.05.2020 у справі №922/4239/19 залишено без руху.
За результатами усунення недоліків, встановлених ухвалою від 30.06.2020 про залишення апеляційної скарги без руху у справі №922/4239/19, ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 20.07.2020 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради на рішення господарського суду Харківської області від 12.05.2020 у справі №922/4239/19 та встановлено строк для подання іншими учасниками справи  відзивів на апеляційну скаргу. Призначено розгляд апеляційної скарги Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради на рішення господарського суду Харківської області від 12.05.2020 у справі №922/4239/19 на 10.09.2020. 
У зв`язку з перебуванням у відпустці на дату розгляду апеляційної скарги члена колегії судді Склярук О.І., протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.09.2020 визначено наступний склад колегії суддів: головуючий суддя - Дучал Н.М., судді Гетьман Р.А., Ільїн О.В.
У судовому засіданні 10.09.2020 оголошено перерву до 13.10.2020 об 11-30, про що учасників справи повідомлено ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 10.09.2020 у справі № 922/4239/19.
У зв`язку з перебуванням у відпустці на дату розгляду апеляційної скарги члена колегії судді Ільїна О.В., протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.10.2020 визначено наступний склад колегії суддів: головуючий суддя - Дучал Н.М., судді Гетьман Р.А., Склярук О.І.
12.10.2020 позивачем через канцелярію суду подано клопотання про відкладення розгляду апеляційної скарги на іншу дату за для дотримання карантинних заходів та з метою недопущення розповсюдження короновірусу COVID-19 для убезпечення від ризику життя та здоров`я людей, зокрема учасників провадження  та працівників суду.
У судове засідання 13.10.2020 з`явився представник відповідача, який проти вимог апеляційної скарги заперечив, просив рішення господарського суду Харківської області від 12.05.2020 залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 13.10.2020 у справі №922/4239/19 апеляційне провадження з розгляду апеляційної скарги Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради на рішення господарського суду Харківської області від 12.05.2020 у справі № 922/4239/19 зупинялося до перегляду у касаційному порядку Об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного суду судових рішень у справі №922/3693/18 у подібних правовідносинах.
22.10.2020 від відповідача надійшли Пояснення, в яких наполягає на неотриманні від позивача пропозиції про укладення договору. Просить врахувати скасування відповідальності ( ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності») та відмовити позивачу у задоволенні апеляційної скарги.   
Ухвалою від  04.01.2021 поновлено апеляційне провадження за апеляційною скаргою Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради на рішення господарського суду Харківської області від 12.05.2020 у справі № 922/4239/19. Розгляд апеляційної скарги Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради на рішення господарського суду Харківської області від 12.05.2020 у справі № 922/4239/19 призначено на 11 лютого 2021 р. об 11:30 год. Явку представників учасників судового процесу визнано необов`язковою.
Від Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради надійшли пояснення у зв`язку з правовою позицією щодо застосування норм матеріального права у справі № 922/4239/19 з урахуванням висновків, викладених у постанові Верховного суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 16.10.2020 у справі № 922/3693/18. 
Позивач просить рішення господарського суду Харківської області від 12.05.2020 у справі № 922/4239/19 скасувати, ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради до Харківського обласного благодійного фонду «Робін Гуд» задовольнити в повному обсязі. Визнати укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між Департаментом  економіки та комунального майна Харківської міської ради  та Харківським обласним благодійним фондом «Робін Гуд».
У судовому засіданні 11.02.2021 представник позивача підтримав вимоги та доводи апеляційної скарги, просив скаргу задовольнити.
Відповідач не скористався правом участі представника у судовому засіданні апеляційної інстанції, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
Законом України “Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів” від 03.10.2017 №2147-VIII викладено Господарський процесуальний кодекс України у новій редакції, яка набрала чинності 15.12.2017.
Відповідно до ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. 
У відповідності до п.п. 1, 3 частини 2 ст. 129 Конституції України основними засадами судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно зі ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.
Вивчивши матеріали справи, проаналізувавши доводи апеляційної скарги, заслухавши у судових засіданнях пояснення представників сторін, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального права, Східним апеляційним господарським судом встановлено наступне.
Як свідчать матеріали справи, згідно Декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1)Харківський обласний благодійний фонд "Робін Гуд" є замовником реконструкції павільйону з торгівельними кіосками (нежиле приміщення) під офіс по вул. Харківських Дивізій, № 29 в м. Харкові. 
Позивач зазначає, що відповідно до ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", замовник об`єкта будівництва зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування до прийняття об`єкта містобудування в експлуатацію. Обов`язок звернутись до органу місцевого самоврядування з заявою про укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури відповідного населеного пункту цим Законом покладено саме на замовника такого будівництва та укладання договору пайової участі є обов`язковим.
Наполягає, що на дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом зазначеного об`єкта відповідач не виконав покладеного обов`язку щодо укладання договору про пайову участь і не звернувся до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради з заявою про укладання договору.
Рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради № 804 від 09.11.2011 затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова (в редакції рішення № 319 від 22.05.2013, яким передбачено, зокрема, що:
- залучення замовників до пайової участі здійснюється шляхом укладення договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова з Департаментом економіки  та комунального майна Харківської міської ради(пункт 1.4);
- пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток ІТСІ м. Харкова (пункт 1.5);
- не пізніше ніж за 30 календарних днів до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію замовник будівництва зобов`язаний звернутися із заявою до Департаменту для укладання договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова (пункт 2.5);
- у разі встановлення факту будівництва та введення об`єкта до експлуатації без укладення відповідного договору Департамент у 10-денний термін з дня встановлення такого факту надсилає замовнику будівництва рекомендованим поштовим відправленням лист-повідомлення про необхідність укладення відповідного договору (пункт 5.1);
- у разі ухилення замовника від виконання вимог, вказаних у листі-повідомленні у добровільному порядку, Департамент: на підставі наявної інформації та у відповідності до цього Порядку проводить розрахунок величини пайової участі замовника у розвитку інфраструктури; готує два примірники договору пайової участі у розвитку інфраструктури з додатками; надсилає два примірники договору з додатками замовнику будівництва (пункт 5.3).
Як зазначає позивач, листом № 713/0/124-18 від 15.05.2018 він проінформував відповідача про необхідність звернення до виконавчих органів міської ради для укладання договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова та листом № 1275/0/124-19 від 28.08.2019 направив на адресу відповідача для розгляду та підписання 2 оригінали договору, але відповіді не надійшло. 
Матеріали справи містять копії листів Департаменту економіки та комунального майна (без номерів та вихідних дат), адресованих ХОБФ «Робін Гуд» (фіскальні чеки про відправлення), а саме:
лист-повідомлення про необхідність укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова при реконструкції павільону з торгівельними кіосками (нежиле приміщення) під офіс по вул. Харківських Дивізій, 29;
пропозицію про укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова при реконструкції павільону з торгівельними кіосками (нежиле приміщення) під офіс по вул. Харківських Дивізій, 29, в якій повідомлено про надсилання 2х примірників договорів ( з додатком)  для розгляду та підписання.
Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, з урахуванням правових підстав позовних вимог, колегія суддів виходить з наступного.
Як вбачається із матеріалів справи, предметом судового розгляду у даній справі є вимоги Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради про визнання укладеним з Харківським обласним благодійним фондом "Робін Гуд" договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова.
Відповідно до статті 4 Закону України "Про архітектурну діяльність" для створення об`єкта архітектури виконується комплекс робіт, який включає, зокрема, підготовку містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки у випадках і порядку, передбачених законодавством; будівництво (нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт) та знесення об`єкта архітектури.
Згідно з положеннями статті 179 Господарського кодексу України укладення господарського договору є обов`язковим для сторін, якщо він заснований на державному замовленні, виконання якого є обов`язком для суб`єкта господарювання у випадках, передбачених законом, або існує пряма вказівка закону щодо обов`язковості укладення договору для певних категорій суб`єктів господарювання чи органів державної влади або органів місцевого самоврядування.
Частиною першою статті 187 Господарського кодексу України      визначено, що спори, які виникають при укладенні господарських договорів за державним замовленням, або договорів, укладення яких є обов`язковим на підставі закону або в інших випадках, встановлених законом, розглядаються судом.
Відповідно до частини першої статті 649 Цивільного кодексу України      розбіжності, що виникли між сторонами при укладенні договору на підставі правового акта органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування та в інших випадках, встановлених законом, вирішуються судом.
Статтею 181 Господарського кодексу України      встановлений загальний порядок укладення господарських договорів та передбачено, що сторона, яка одержала протокол розбіжностей до договору, зобов`язана протягом двадцяти днів розглянути його. В цей же строк необхідно вжити заходів для врегулювання розбіжностей з другою стороною та включити до договору всі прийняті пропозиції, а ті розбіжності, що залишились неврегульованими, передати в цей же строк до суду, якщо на це є згода другої сторони.
Винятком з цього правила є порядок укладення договорів за державним замовленням або договорів, укладення яких є обов`язковим на підставі закону, та в інших випадках, встановлених законом.
Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Так, відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції, чинній на дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта) замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.
Зі змісту ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" випливає, що у наведених у цьому законі випадках перерахування замовником об`єкта будівництва до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту є обов`язком, а не правом забудовника. 
Тому укладення в таких випадках договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, який опосередковує відповідний платіж, є обов`язковим на підставі закону. 
Відповідно до частини дев`ятої статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію.
Істотними умовами договору є: 1) розмір пайової участі; 2) строк (графік) сплати пайової участі; 3) відповідальність сторін. Невід`ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.
Відповідно до частини шостої статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлений органом місцевого самоврядування для замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не може перевищувати граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.   
Строк, визначений Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" для укладення договору про пайову участь, - протягом 15 днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладання, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію, встановлено саме для добровільного виконання стороною такого обов`язку, і закінчення цього строку не припиняє цього обов`язку замовника та не звільняє замовника від обов`язку укласти договір. Наведена правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.10.2019 у справі №911/594/18.
Згідно з ч. 1 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.
На виконання ч. 1 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 №804, затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури              м. Харкова (із змінами, внесеними рішенням від 22.05.2013 № 319) (далі - Порядок), яким визначено механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску.
Замовник - це фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву (стаття 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").
Відповідно до статті 2 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" під забудовою території слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію існуючої забудови.
Частиною 4 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що реконструкція об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності може здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.
Відповідно до пункту 1.6 Порядку під будівництвом слід розуміти нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва, а під об`єктами будівництва будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення та їх комплекси. Замовником будівництва є фізична або юридична особа, яка має у власності або у користуванні земельну ділянку (ділянки) та яка має намір здійснити будівництво або змінити об`єкт будівництва, у тому числі під час проведення будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів та фундаментів у плані об`єкта будівництва.
Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України наказом від 04.06.2014 № 163 затверджено ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" (далі - ДБН А.2.2-3:2014).
Відповідно до положень ДБН А.2.2-3:2014 реконструкцією є перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.
Будівництвом є нове будівництво, реконструкція, реабілітація, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва. А замовником будівництва є особа, яка має намір здійснити будівництво або змінити об`єкт будівництва. 
Наведена правова позиція викладена об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 26.06.2020 у справі №    922/3049/18.
Із встановлених судом першої інстанції обставин вбачається, що відповідач є замовником будівництва - реконструкції павільйону з торгівельними кіосками (нежиле приміщення) під офіс по вул. Харківських Дивізій, № 29 в м. Харкові, отже був зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку ІТСІ населеного пункту шляхом пайової участі, і саме на замовника покладається обов`язок з укладення договору про таку участь та сплати відповідних коштів.
Водночас, з 01.01.2020 набув чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні», яким виключено ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" зі змісту наведеного закону.
Згідно з п.2 Розділу ІІ  «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» договори про сплату пайової участі, укладені до 1 січня 2020 року, є дійсними та продовжують свою дію до моменту їх повного виконання.
Тобто, з 01.01.2020 у замовників відсутній обов`язок перерахувати до відповідного місцевого бюджету кошти для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту, як і відсутній обов`язок укладати з органом місцевого самоврядування відповідний договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту.  Дійсними та продовжують свою дію до моменту їх виконання є лише договори про пайову участь, укладені до 1 січня 2020 року.
Відповідно до статті 5 Цивільного Кодексу України (далі - ЦК України) акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності. Акт цивільного законодавства не має зворотної дії у часі, крім випадків, коли він пом`якшує або скасовує цивільну відповідальність особи.
Якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності.
Враховуючи наведене, відповідно до частини третьої статті 5 ЦК України,            якщо акт цивільного законодавства, що регулював цивільні відносини, втратив чинність, новий нормативно-правовий акт з моменту набрання ним чинності застосовується до юридичних фактів цивільного права та породжуваних ними цивільних прав і обов`язків.
Відповідна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12.12.2019 у справі № 914/2650/17.
Отже, станом на час розгляду даної справи судом першої інстанції та ухвалення оскаржуваного рішення, відсутнє положення закону, яке б зобов`язувало відповідача укласти з позивачем відповідний договір про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Харкова.
Відтак, суд не наділений повноваженнями визнати укладеним договір, обов`язковість укладення якого для відповідача законом не передбачена.
Зазначене відповідає статті 19 Конституції України, згідно з якою правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.
Наведені висновки щодо вирішення спору, який виник за подібних правовідносин, викладено у постановах Верховного Суду від 30.07.2020 у справі №909/1143/19 та від 30.09.2020 у справі № 904/4442/19.
Отже, відсутні підстави для задоволення вимог позивача про визнання, з дня набрання чинності рішенням суду, укладеним між Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради та Харківським обласним благодійним фондом "Робін Гуд" договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова, в редакції, викладеній в прохальній частині позовної заяви.
Європейським судом з прав людини у рішенні у справі "Серявін та інші проти України" від 10.02.2010 (Заява N4909/04) вказано, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.
У рішенні у справі "Трофимчук проти України" від 28.10.2010 (Заява N4241/03) Європейським Судом зазначено, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.
З огляду на наведене, Східний апеляційний господарський суд дійшов висновку про відсутність підстав для скасування рішення господарського суду Харківської області від 12.05.2020 у справі № 922/4239/19 з мотивів, викладених судом апеляційної інстанції у даній постанові. 
Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору за апеляційний перегляд рішення господарського суду Харківської області від 12.05.2020 у справі № 922/4239/19 покладаються на заявника.
Керуючись ст. ст. 129, 270, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд, - 

                                                ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради  на рішення господарського суду Харківської області від 12.05.2020 у справі № 922/4239/19  залишити без задоволення.

Рішення господарського суду Харківської області від 12.05.2020 (повне рішення складено 22.05.2020 р.) у справі № 922/4239/20  залишити без змін.      

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок і строки  оскарження визначені ст.ст. 286 - 289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено  22.02.2021.

Головуючий суддя                                                                    Н.М. Дучал

Суддя                                                                                           Р.А. Гетьман  

Суддя                                                                                           О.І. Склярук