П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  240/3991/20 
Головуючий суддя 1-ої інстанції -  Майстренко Н.М. 
Суддя-доповідач -  Сапальова Т.В.   
27 січня 2021 року
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Сапальової Т.В. 
суддів:  Смілянця Е. С.  Капустинського М.М. , 
за участю:
секретаря судового засідання: Колісниченко Ю.В.,
позивача: ОСОБА_1 ,
представника відповідача: Стасюк І.Я., 

розглянувши  у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Житомирській області на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 31 серпня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Житомирській області про визнання протиправними та скасування в частині наказів, поновлення на посаді, зобов`язання здійснити нарахування та виплату грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, 
В С Т А Н О В И В :
в березні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом про визнання протиправним та скасування пункту 1 наказу Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 31.01.2020 №127  "Про застосування дисциплінарних стягнень"; визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 05.02.2020 №33 о/с  в частині звільнення зі служби в поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , начальника сектору кримінальної поліції Ємільчинського відділення поліції Новоград-Волинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" з 07.02.2020; поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника сектору кримінальної поліції Ємільчинського відділення поліції Новоград-Волинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області з 07.02.2020; зобов`язання Головного управління Національної поліції в Житомирській області здійснити нарахування та виплату ОСОБА_1 грошового забезпечення за час вимушеного прогулу з 07.02.2020 по дату фактичного поновлення.
Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 31 серпня 2020 року позов задоволено.
Не погодившись з прийнятим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та відмовити в задоволенні позовних вимог. В обґрунтування апеляційної скарги відповідач зазначає про те, що під час проведення службового розслідування ОСОБА_1 не скористався можливістю спростувати встановлені обставини щодо порушення службової дисципліни та відмовився від надання письмових пояснень. Крім того, службовим розслідуванням встановлено, що у мережі Інтернет на значній кількості сайтів виявлено критичні публікації, у яких повідомляється про те, що начальник сектору кримінальної поліції одного з відділень поліції Житомирщини систематично отримував неправомірну вигоду від одного з підприємців. Позивач не передбачив негативні наслідки для авторитету Національної поліції України та не утримався від протиправних дій, тому його обґрунтовано притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Відзив позивача на апеляційну скаргу на адресу Сьомого апеляційного адміністративного суду не надходив, що відповідно до ч.4 ст.304 КАС України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
Представник позивача в судовому засіданні заперечив проти доводів апеляційної скарги, у зв`язку з чим просив залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Представниця відповідача в судовому засіданні  підтримала вимоги апеляційної скарги та просила її задовольнити.
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції – без змін, виходячи з наступного.
Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 проходив службу у поліції на посаді начальника сектору кримінальної поліції Ємільчинського ВП Новоград-Волинського ВП ГУНП в Житомирській області.
Відповідно до повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 28.01.2020 в кримінальному провадженні №42019060000000043 ОСОБА_1 повідомлено про те, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, тобто в одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе чи третьої особи за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-якої дії з використанням наданого службового становища, вчинене службовою особою, яка займає відповідальне становище, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди.
Наказом Головного управління Національної поліції у Житомирській області від 28.01.2020 №115 призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію за фактом внесення відомостей до ЄРДР №42019060000000043 від 01.11.2019 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 30.01.2020 у справі №686/2140//20 (провадження №1-кс/686/1458/20) відносно ОСОБА_1 застосовано  запобіжний захід у вигляді домашнього арешту до 27.03.2020.
На підставі висновку про результати службового розслідування відповідно до пункту 1 наказу Головного управління Національної поліції у Житомирській області від 31.01.2020 №127 за грубе порушення службової дисципліни, невиконання вимог ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", в частині недотримання Присяги поліцейського, пунктів 1, 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині бути вірним Присязі поліцейського, п. 3 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині запобігання вчиненню правопорушень, п. 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині утримуватися від дій, які підривають авторитет Національної поліції України, п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, що виразилося у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій, несумісних з вимогами, що висуваються до професійних та моральних якостей поліцейського, застосовано до начальника сектору кримінальної поліції Ємільчинського ВП Новоград-Волинського ВП ГУНП в Житомирській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
У зв`язку із реалізацією  дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, наказом Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 05.02.2020 №33 о/с старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , начальника сектору кримінальної поліції Ємільчинського ВП Новоград-Волинського ВП ГУНП в Житомирській області, звільнено зі служби в поліції.
Вважаючи накази відповідача про притягнення до адміністративної відповідальності та звільнення зі служби в поліції протиправними, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що факт вчинення позивачем дисциплінарного  проступку  відповідачем не доведений, висновки службового розслідування ґрунтуються на інформації з кримінального провадження і не містять посилань на обставини, встановлені під час службового розслідування.
Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції по суті заявлених позовних вимог, виходячи з наступного.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України регулюється Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII (далі Закон №580-VIII), Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) та Правилами етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 №1179.
Згідно з ч.1 ст.59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Відповідно до ч.1 ст. 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Згідно з ч.2 ст.19 Закону №580-VIII підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Відповідно до п.6 ч.1 ст. 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, зокрема, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Ч.1 ст.11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Згідно зі ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до ч.1-4 ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Згідно з ч.10 ст.14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Відповідно до п.1 Розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Порядок), службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Судом встановлено, що згідно з наказом ГУНП у Житомирській області від 28.01.2020 №115 на підставі подання Житомирського управління ДБР Національної поліції України за фактом внесення відомостей до ЄРДР №42019060000000043 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію.
Згідно з висновком службового розслідування від 31.01.2020 (а.с.89-95) встановлено, що ОСОБА_1 14.10.2019 під час об`їзду осіб, які займаються купівлею-продажем металобрухту на території Ємільчинського району Житомирської області, прибув до приватного домоволодіння ОСОБА_2 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , де під час спілкування з ОСОБА_2 висловив останній вимогу щодо місячної сплати неправомірної вигоди в розмірі 100 доларів США за подальшу безперешкодну діяльність, пов`язану з купівлею - продажем металобрухту в с. Бараші Ємільчинського району Житомирської області. У подальшому, 20.11.2019 ОСОБА_1 без попередньої домовленості приїхав до приватного домоволодіння ОСОБА_2 . Перебуваючи на території вказаного домоволодіння, ОСОБА_1 , використовуючи своє службове становище у власних інтересах, з метою одержання для себе неправомірної вигоди, діючи умисно, за наслідками здійснення вимагання одержав від ОСОБА_2 неправомірну вигоду в сумі 1000 гривень за непроведення перевірок, невжиття заходів реагування за наслідками їх проведення, непритягнення до кримінальної та адміністративної відповідальності, під час здійснення останньою підприємницької діяльності, яка полягає у купівлі-продажі металобрухту на території Ємільчинського району Житомирської області. Не зупиняючись на вчиненому, діючи із корисливих мотивів, 27.01.2020 ОСОБА_1 близько 14 год. 24 хв., реалізуючи свій злочинний умисел, з метою одержання для себе неправомірної вигоди, діючи умисно, висловив ОСОБА_2 вимогу щодо надання неправомірної вигоди у розмірі 4000 гривень шляхом грошового переказу на його особисту банківську картку "Укргазбанк" НОМЕР_1 . За наслідками здійснення вимагання ОСОБА_1 одержав від ОСОБА_2 неправомірну вигоду у сумі 4000 гривень на особисту банківську картку "Укргазбанк" НОМЕР_1 за непроведення перевірок, невжиття заходів реагування за наслідками їх проведення, непритягнення до кримінальної та адміністративної відповідальності за здійснення останньою підприємницької діяльності, яка полягає у купівлі-продажі металобрухту на території Ємільчинського району Житомирської області.
На підставі вищенаведеного дисциплінарна комісія дійшла висновку про порушення ОСОБА_1 вимог ст.1 Дисциплінарного статуту, п.1, 2 ч.1 ст.18 Закону №580-VIII в частні недотримання Присяги поліцейського, п.1,2 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту в частині утримуватися від дій, які підривають авторитет Національної поліції України, п.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, що виразилося у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій, не сумісних з вимогами, що висуваються до професійних та моральних якостей поліцейського.
Відповідно до п.1, 2 ч.1 ст.18 Закону №580-VIII  поліцейський зобов`язаний:
1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Ч.1 ст.64 Закону №580-VIII передбачено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту:
"Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".
Згідно з п.1, 2 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:
1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;
2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки.
Відповідно до п.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179,
Під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України; у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України; виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; мати охайний зовнішній вигляд, бути у встановленій формі одягу; дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики; зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Таким чином, дисциплінарний проступок ОСОБА_1 полягає в тому, що в порушення  Присяги поліцейського, Закону №580-VIII, Дисциплінарного статуту та Правил етичної поведінки поліцейських позивач не утримався від протиправних дій, одержав неправомірну вигоду, що мало негативні наслідки для авторитету Національної поліції України.
Оцінюючи обґрунтованість висновків службового розслідування, колегія суддів виходить з наступного.
Відповідно до п.1 Розділу V Порядку проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
П.4 Розділу V Порядку передбачено, що службове розслідування має встановити:
- наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;
- наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;
- ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;
- обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;
- відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
- вид і розмір заподіяної шкоди;
- причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Відповідно до п.4 Розділу VІ Порядку в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування, зокрема: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку.
Відповідно до висновку службового розслідування  від 31.01.2020 обставини щодо отримання ОСОБА_1 неправомірної вигоди встановлено на підставі матеріалів досудового розслідування вдіносно позивача, а саме: ухвал Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області  від 24 січня 2020 року та від 30.01.2020 у справі № 686/2140/20 (а.с. 13, 39-40).
Ч.ч.1-2 ст.62 Конституції України передбачено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.
Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.
Згідно зі ст.17 КПК України особа вважається невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили.
Колегія суддів погоджується з висновками судом першої інстанції про те, що зміст висновку службового розслідування ґрунтується лише на інформації, здобутій під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні №42019060000000043 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 368 КК України, вирок по якому на час розгляду справи ухвалено не було.
Оскільки позивача звільнено зі служби на підставі п.6 ч. 1 ст. 77 Закону № 580-VIII, тобто у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту, а не на підставі положень п. 10 ч.1 ст.77 Закону № 580-VIII  (у разі набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення), відповідач зобов`язаний довести наявність в діях позивача складу дисциплінарного проступку, визначення якого наведено у Дисциплінарному статуті.
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 28 лютого 2020 року  в справі № 818/1274/17.
Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Таким чином, встановлені в межах кримінального провадження без їх перевірки під час службового розслідування не можуть бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності. 
Згідно з висновком службового розслідування у його ході були опитані т.в.о. начальника Ємільчинського ВП Новоград-Волинського ВП ГУНП ОСОБА_3 та інспектор з режиму секретності Ємільчинського ВП Новоград-Волинського ВП ГУНП ОСОБА_4 , які повідомили про те, що до відома ОСОБА_1 доводилися всі службові телеграми щодо недопущення корупційних правопорушень, останній письмово зобов`язався не допускати порушень Закону України «про запобігання корупції». Опитані в ході службового розслідування начальник сектору кадрового забезпечення Новоград-Волинського ВП ГУНП ОСОБА_5 та начальник Новоград-Волинського ВП ГУНП ОСОБА_6 зазначили про те, що у підпорядкованих відділеннях поліції, в тому Ємільчинському ВП, вживаються заходи щодо зміцнення дисципліни, проводяться заняття щодо дотримання антикорупційного законодавства, недопущення порушень дисципліни та законності.
Таким чином, у ході проведення службового розслідування були опитані виключно працівники поліції, які згідно з наявними в матеріалах справи письмовими поясненнями не повідомили жодної інформації про об`єктивну сторону вчиненого позивачем дисциплінарного проступку. В той же час гр. ОСОБА_2 , яка була безпосередньо присутня на місці події, не була опитана та не надавала пояснень під час службового розслідування.
З урахуванням наведеного колегія суддів дійшла висновку про те, що під час службового розслідування дисциплінарною комісією не встановлено та не перевірено обставини щодо факту отримання позивачем неправомірної вигоди від гр. ОСОБА_2 .
Крім того, у висновку службового розслідування відповідач  посилається на статті в мережі Інтернет, у яких повідомляється про те, що начальник сектору кримінальної поліції одного із відділень Житомирщини отримував неправомірну вигоду від місцевого підприємця за не перешкоджання підприємницькій діяльності у сфері купівлі-продажу металобрухту на території оперативного обслуговування району. 
Судом встановлено, що вказані вище статті в мережі Інтернет опубліковані на підставі повідомлень на офіційних веб-сайтах Служби безпеки України та Прокуратури Житомирської області, тобто інформації, отриманої під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні №42019060000000043.
В обґрунтування апеляційної скарги відповідач зазначає про те, що вищенаведені публікації негативно вплинули на авторитет Національної поліції України.
Водночас, колегія суддів вважає вказані доводи відповідача необґрунтованими, оскільки до підтвердження у встановленому законом порядку наявності в діях ОСОБА_1 складу кримінального правопорушення, вина позивача у порушенні Присяги поліцейського та дискредитації органів Національної поліції України не може вважатися доведеною.
Зважаючи на вищенаведене колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що відповідач не довів факт вчинення позивачем дисциплінарного  проступку, тому п.1 наказу Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 31.01.2020 №127  "Про застосування дисциплінарних стягнень" та наказ Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 05.02.2020 №33 о/с  в частині звільнення зі служби в поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 є протиправними та підлягають скасуванню.
Ч.1 ст. 235 КЗпП України передбачено, що у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір, одночасно приймаючи рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу.
Відповідно до ч.2 ст.9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно з позовною заявою ОСОБА_1 просив суд здійснити нарахування та виплату грошового забезпечення за час вимушеного прогулу з 07.02.2020 по дату фактичного поновлення.
З урахуванням наведеного та встановлених чинним законодавством меж розгляду та апеляційного перегляду справи колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про зобов`язання відповідача нарахувати та виплатити ОСОБА_1 середній розмір грошового забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 07.02.2020 по день винесення рішення по справі включно.
Таким чином, доводи апеляційної скарги не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, яке регулює спірні правовідносини, та повністю спростовуються встановленими у справі обставинами.
Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
На підставі вищевикладеного колегія суддів дійшла  висновку про те, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а тому рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 31 серпня 2020 року слід залишити без змін.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Житомирській області залишити без задоволення, а  рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 31 серпня 2020 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття відповідно до ч.1 ст.325 КАС України та може бути оскаржена в касаційному порядку виключно з підстав, передбачених  ч.4 ст.328 КАС України.
Згідно з ч.1 ст. 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Постанова суду складена в повному обсязі  08 лютого 2021 року.

Головуючий	 	 	Сапальова Т.В.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Смілянець Е. С.    Капустинський М.М.