ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
«22» лютого 2021 року 
м. Харків
справа № 640/4505/18-ц
провадження № 22ц/818/2083/21
Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: 
 
головуючого -          Бурлака І.В., (суддя-доповідач),
суддів        -                 Хорошевського О.М., Яцини В.Б.,
за участю секретаря – Дмитренко А.Ю., 
учасники справи: 
позивач – Харківська міська рада,
відповідач –  ОСОБА_1 ,
третя особа – Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради
розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу  ОСОБА_1 на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 11 грудня 2020 року в складі судді Лях М.Ю.
                    в с т а н о в и в:
У березні 2018 року Харківська міська рада звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа: Інспекція державного архітектурно - будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про приведення об`єкту нерухомого майна у попередній стан, в якому просила зобов`язати ОСОБА_1 здійснити перебудову квартири АДРЕСА_1 до стану, що існував до початку виконання будівельних робіт з надбудови п`ятого поверху (відповідно до поверхового плану на квартиру АДРЕСА_2 », виготовленого Комунальним підприємством «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» станом на 06 лютого 2001 року) з приведенням до попереднього стану покрівлі; стягнути з ОСОБА_1 на користь Харківської міської ради судовий збір.

У липні 2018 року Харківська міська рада звернулася до суду з заявою про призначення будівельно-технічної експертизи, яка мотивована тим, що Інспекцією ДАБК на підставі неодноразових звернень мешканців житлового будинку у червні, вересні 2016 року, березні, червні, вересні та грудні 2017 року, у лютому 2018 року проведено позапланові перевірки додержання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, за результатами яких встановлено виконання будівельних робіт над квартирами АДРЕСА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та АДРЕСА_4 .

Зазначила, що слідчий Київського ВП ГУ НП в Харківській області, при винесенні постанови дійшов висновку, що ОСОБА_1 здійснено роботи, які не потребують документів, що дають право на їх проведення, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію. Однак, вказаний висновок, що зазначений в постанові, сприймається критично, оскільки слідчий не є особою, яка володіє спеціальними знаннями, необхідними для з`ясування відповідних обставин, а саме встановлення того, які саме будівельні роботи проведені ОСОБА_1 та чи необхідно отримувати відповідні документи, що дають право на їх проведення.

Просив призначити судову будівельно-технічну експертизу на вирішення якої поставити наступні питання: чи здійснено надбудову над квартирою АДРЕСА_1 ? чи збільшилась загальна площа квартири АДРЕСА_1 за наслідками проведення будівельних робіт? яка загальна площа квартири АДРЕСА_1 ? чи створено нові приміщення в квартирі АДРЕСА_1 за наслідками проведення будівельних робіт? до якого виду будівельних робіт (нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт, перепланування тощо) належать фактично виконані будівельні роботи в квартирі АДРЕСА_1 ? чи змінилась конфігурація даху житлового будинку АДРЕСА_5 в результаті проведення будівельних робіт у квартирі АДРЕСА_6 вказаного будинку, якщо так, то як саме? чи змінилась конфігурація квартири АДРЕСА_1 в результаті проведення будівельних, якщо так, то як саме?

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 11 грудня 2020 року клопотання Харківської міської ради про призначення судової будівельно-технічної експертизи – задоволено, призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса, попереджено експерта про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України; на вирішення експертам поставлено наступні питання, а саме: чи здійснено надбудову над квартирою АДРЕСА_1 ? чи збільшилась загальна площа квартири АДРЕСА_1 за наслідками проведення будівельних робіт? яка загальна площа квартири АДРЕСА_1 ? чи створено нові приміщення в квартирі АДРЕСА_1 за наслідками проведення будівельних робіт? до якого виду будівельних робіт (нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт, перепланування тощо) належать фактично виконані будівельні роботи в квартирі АДРЕСА_1 ? чи змінилась конфігурація квартири АДРЕСА_1 в результаті проведення будівельних, якщо так, то як саме?; зобов`язано ОСОБА_1 за першою вимогою експерта забезпечити доступ до спірного приміщення, а також надати всі документи, які будуть необхідні для проведення судової будівельно-технічної експертизи; витрати за проведення судової експертизи покладено на Харківську міську раду; провадження у цивільній справі зупинено на час проведення експертизи.

Не погоджуючись з ухвалою суду  ОСОБА_1 через свого представника подав апеляційну скаргу, в якій просив ухвалу суду скасувати, судові витрати покласти на позивача.
Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції, призначаючи судову експертизу, не встановив особу, яка начебто здійснює самочинну надбудову в будинку, не звернув увагу на постанову слідчого Київського ВП ГУ НА в Харківській області від 15 червня 2018 року про закриття кримінального провадження за відсутністю складу злочину кримінального правопорушення.

Відзивів на апеляційну скаргу від учасників справи до суду апеляційної інстанції не надходило.
В судове засідання учасники справи не з`явилися. Матеріали справи містять відомості про належне повідомлення учасників справи. 19 лютого 2021 року до суду апеляційної інстанції від представника ОСОБА_1 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з його зайнятістю в іншому процесі. Проте, доказів щодо цього не надано, тому заяву залишено без задоволення.
Заяв про відкладення розгляду справи від інших учасників справи до суду апеляційної інстанції не надходило. 

Частиною 2 статті 372 ЦПК України передбачено, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Виходячи з вимог закону, обставин справи, судова колегія вважає за можливе розглянути справу за відсутністю учасників справи.

Судова колегія, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційну скаргу  ОСОБА_1 необхідно залишити без задоволення, ухвалу суду – залишити без змін.

Ухвала суду першої інстанції, з висновком якої погоджується судова колегія, мотивована тим, що для з`ясування обставин, які мають значення для вирішення справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, отже наявні підстави для призначення експертизи та зупинення провадження у справі на час її проведення.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що в провадженні суду першої інстанції перебуває цивільна справа за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа: Інспекція державного архітектурно - будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про приведення об`єкту нерухомого майна у попередній стан, в якому просила зобов`язати ОСОБА_1 здійснити перебудову квартири АДРЕСА_1 до стану, що існував до початку виконання будівельних робіт з надбудови п`ятого поверху (відповідно до поверхового плану на квартиру АДРЕСА_2 », виготовленого Комунальним підприємством «Харківське міське БТІ» станом на 06 лютого 2001 року) з приведенням до попереднього стану покрівлі; стягнути з ОСОБА_1 на користь Харківської міської ради судовий збір.

Квартира АДРЕСА_1 належить  ОСОБА_1 .

Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради на підставі неодноразових звернень мешканців житлового будинку у червні, вересні 2016 року, березні, червні, вересні та грудні 2017 року, у лютому 2018 року проведено позапланові перевірки додержання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, за результатами яких встановлено виконання будівельних робіт з улаштуванням надбудов над квартирами АДРЕСА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_4 . Документи, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів відсутні.

Інспекцією у вересні 2016 року виїздом на місце із залученням представника Адміністрації Київського району Харківської міської ради проведено позапланову перевірку додержання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності на об`єкті «Реконструкція горища житлового будинку АДРЕСА_5 ». За результатами перевірки встановлено факт реконструкції горища під мансардний поверх над квартирами АДРЕСА_6 та ІНФОРМАЦІЯ_2 , що знаходяться на четвертому поверсі чотириповерхового житлового будинку за вищевказаною адресою, про що складено акт № 479-А від 29 вересня 2016 року. 

В червні 2017 року Інспекцією проведено позапланову перевірку додержання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності на спірному об`єкті. Суб`єкти містобудування, що мають відношення до даного об`єкта з відповідними підтверджуючими документами під час перевірки були відсутні. Візуальним оглядом встановлено, що з моменту останньої перевірки виконані будівельні роботи, а саме: демонтовано перекриття між горищним простором та квартирою АДРЕСА_7 ; демонтовано частину шиферної покрівлі та розпочато будівництво надбудови (встановлено металевий каркас та цегляні стовпи); пошкоджено та змінено конструктивну схему кроквяної системи покрівлі; виконано монолітний пояс в горищному просторі по існуючих несучих стінах; на виконаний монолітний пояс, змонтовані металеві двотаври № 26, приблизно з шагом 700 мм. 

У вересні 2017 року Інспекцією проведено позапланову перевірку додержання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності на спірному об`єкті, однак дозвільні документи під час перевірки у суб`єкта, що проводить будівельні роботи, були відсутні. Візуальним оглядом встановлено, що з моменту останньої перевірки виконані роботи з часткового скління приміщень надбудови.

У грудні 2017 року Інспекцією проведено позапланову перевірку додержання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності на спірному об`єкті. Під час виходу на об`єкт з представником Київського відділу поліції ГУНП в Харківській області встановлено, що в спірній квартирі виконуються будівельні роботи з влаштування мансардного поверху з втручанням в несучі та огороджувальні конструкції.

У лютому 2018 року Інспекцією при проведенні позапланової перевірки додержання вимог законодавства під час виходу на об`єкт з представниками Комунального підприємства «Жилкомсервіс», Адміністрації Київського району Харківської міської ради, Комунального підприємства «Харківські теплові мережі», Комунального підприємства «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» візуальним оглядом встановлено, що над квартирою АДРЕСА_1 , виконано будівельні роботи з влаштуванням надбудов, з втручанням в несучі та огороджувальні конструкції, зайняттям горищного простору та зміною геометричних розмірів будинку.

Постановою слідчого Київського ВП ГУ НА в Харківській області від 15 червня 2018 року кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12016220490005662 від 16 вересня 2016 року, закрито у зв`язку з відсутністю складу злочину кримінального правопорушення.

У вказаній постанові зазначено, що  ОСОБА_1 та інші власники квартир здійснювали ремонт даху, оскільки він був у незадовільному стані. Посилаючись на Постанову Кабінету Міністрів України від 07 червня 2017 року № 406 зазначив, що на зазначені роботи не потрібні дозволи.

Статтею 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. При цьому, суд має сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина 1 статті 81 ЦПК України).

Відповідно до статті 105 ЦПК України, призначення експертизи судом є обов`язковим у разі з`явлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами; призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

За змістом частини третьої статті 102 ЦПК України висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Відповідно до частин 1, 2, 3 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом, а учасники справи можуть запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта (частини 4, 5 статті 103 ЦПК України).

Судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі, і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм.

Із аналізу вказаних норм вбачається, що судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Як вбачається з практики Європейського суду з прав людини, викладеної у справі «Дульський проти України» (заява № 61679/00), експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури та призначається у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Матеріали справи свідчать, що предметом спору у даній справі є зобов`язання здійснити перебудову квартири до стану, що існував до початку виконання будівельних робіт з надбудови п`ятого поверху з приведенням до попереднього стану покрівлі, оскільки здійснюється самочинне будівництво з влаштуванням надбудов, з втручанням в несучі та огороджувальні конструкції, зайняттям горищного простору та зміною геометричних розмірів будинку.

Допустимих доказів (дозвільних документів тощо) щодо відсутності самочинних надбудов, щодо відсутності необхідності отримання дозволів на здійснення спірного будівництва тощо, відповідачем не надано. Натомість в матеріалах справи наявні акти та листи Інспекції ДАБК, в яких стверджується протилежне.

Призначення експертизи не порушує прав відповідача, а є лише способом доведення позивачем своїх вимог. Висновок експертизи оцінюється з урахуванням положень процесуального права, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення. 

За таких обставин, враховуючи правове регулювання підстав для призначення експертизи та наведені заявником підстави для призначення експертизи, враховуючи, що для встановлення обставин, що мають значення для справи, зокрема, які саме будівельні роботи проводились, чи здійснювалось втручання в несучі конструкції тощо, без яких встановити відповідні обставини неможливо, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про необхідність задоволення клопотання та призначення судової будівельно-технічної експертизи.

Отже, виходячи з предмету та підстав позову, доводів та заперечень учасників справи, з`ясування вказаних у клопотанні питань має визначальне значення для встановлення обставин справи, та є способом реалізації основоположних засад цивільного судочинства - змагальності сторін, доведеності та переконливості їх доводів та доказів перед судом.

Оскільки судове рішення повинно бути законним та обґрунтованим, ухваленим на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, судова колегія вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку щодо необхідності призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи для встановлення обставин, якими обґрунтовано позовні вимоги.

З урахуванням того, що для проведення експертизи у справі потрібен значний проміжок часу, судом першої інстанції обґрунтовано прийнято рішення про зупинення провадження у справі на час її проведення. 

Отже, ухвалу суду першої інстанції постановлено з додержанням норм процесуального права, та підстав для її зміни або скасування не вбачається.

Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та не дають підстав для висновку про неправильне застосування норм матеріального права та порушення судом норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення питання щодо призначення експертизи.

Оскільки апеляційну скаргу залишено без задоволення та справа по суті спору не розглядалась, підстав для розподілу судового збору за розгляд справи судом апеляційної інстанції не вбачається.

Керуючись ст. ст. 367, 368, п.1 ч.1 ст.374, ст.375, ст. ст. 381-384, 389 ЦПК України 
п о с т а н о в и в:
Апеляційну скаргу  ОСОБА_1  – залишити без задоволення.
Ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 11 грудня 2020 року – залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, є остаточною, касаційному оскарженню не підлягає.
       
Головуючий                                                            І.В. Бурлака

Судді                                                                 О.М. Хорошевський

                                                                       В.Б. Яцина
Повний текст постанови складено 26 лютого 2021 року.