П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  120/1467/20-а 
Головуючий суддя 1-ої інстанції -  Дмитришена Руслана Миколаївна  
Суддя-доповідач -  Ватаманюк Р.В.   
10 березня 2021 року
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Ватаманюка Р.В. 
суддів:  Полотнянка Ю.П.  Драчук Т. О. , 
за участю:
секретаря судового засідання: Аніщенко А.О.,
представника відповідача: Тимошевської Ю. Й. 

розглянувши  у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "НЕСС ПРОДАКТ" на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 01 жовтня 2020 року  (складене 12 жовтня 2020 року у м. Вінниці) у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю "НЕСС ПРОДАКТ" (далі - позивач) до Головного управління ДПС у Вінницькій області (далі - відповідач) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення, 
В С Т А Н О В И В :
І. КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ
Позивач 31.03.2020 звернувся із позовом до Вінницького окружного адміністративного суду в якому просив визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення – рішення від 06.12.2019 №0164115004.
ІІ. ЗМІСТ СУДОВОГО РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ
Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 01.10.2020 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "НЕСС ПРОДАКТ" задоволено частково.
Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Вінницькій області №0164115004 від 06.12.2019 в частині застосованого штрафу на суму 2286,17 грн.
В задоволенні решти позовних вимог - відмовлено.
Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "НЕСС ПРОДАКТ" за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Вінницькій області сплачений судовий збір відповідно до задоволеної частини позовних вимог у розмірі 34,26 грн.
Приймаючи оскаржуване рішення в частині відмови у задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, що факт несвоєчасної реєстрації податкових накладних доводиться належними доказами.
ІІІ. ДОВОДИ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ
Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить суд скасувати вказане рішення та прийняти нове, яким позов  задовольнити повністю. 
В обґрунтування апеляційної скарги апелянт вказав, що судом першої інстанції безпідставно не враховано те, що податкові накладні були направлені позивачем до податкового органу на реєстрацію в проміжок часу з 09:00 до 20:00 години, тобто в межах часу операційного дня, що підтверджується квитанціями з комп`ютерної програми "M.E.Doс", протоколом руху документів та наявними в ЄРПН відомостями, а відтак висновки акту перевірки щодо порушення позивачем строків її реєстрації не відповідають дійсності та спростовуються документально.
Дії позивача щодо реєстрації податкових накладних, які увійшли в предмет дослідження камеральної перевірки, свідчать подання їх на реєстрацію у встановлений законодавством строк, що підтверджується поданими до даного позову доказами та, як наслідок, вказують на відсутність вини товариства у несвоєчасній реєстрації податкових накладних, що виключає склад податкового правопорушення та відповідальність за нього.
Чинне законодавство не передбачає будь-яких інших вимог до платника податку на додану вартість щодо вчинення ним додаткових дій після направлення податкових накладних до ЄРПН. Дії ДПС щодо прийняття або не прийняття ПН, знаходяться поза межами впливу платника податку.
ІV. ВІДЗИВ НА АПЕЛЯЦІЙНУ СКАРГУ
Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому вказано, що  належними та допустимими доказами у справі, які підтверджують виконання позивачем обов`язку із подання податкових  накладних для реєстрації в ЄДРПН, є перші квитанції, при цьому квитанції з комп`ютерної програми "M.E.Doс", протоколом руху документів не є належним та допустимим доказом надсилання податкових накладних на реєстрацію.
V. РУХ СПРАВИ У СУДІ АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ
Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 23.11.2020 витребувано справу із суду першої інстанції
Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 11.12.2020 відкрито апеляційне провадження у справі та ухвалою від 18.01.2021 призначено справу до апеляційного розгляду на 24.02.2021 о 09:50.
24.02.2021 до суду надійшло клопотання ТОВ "НЕСС ПРОДАКТ" про розгляд справи в порядку письмового провадження.
24.02.2021 до суду надійшло клопотання Головного управління ДПС у Вінницькій області про заміну відповідача у справі, а саме: замінити Головне управління ДПС у Вінницькій області (код ЄДРПОУ 43142454) на його правонаступника Головне управління ДПС у Вінницькій області, як територіальний орган ДПС на умовах відокремленого підрозділу (код ЄДРПОУ ВП 44069150).
В судовому засіданні 24.02.2021 протокольною ухвалою задоволено клопотання про заміну відповідача на його правонаступника.
В ході розгляду справи судом оголошено перерву в судовому засіданні до 10.03.2021 10:00 год для з`ясування додаткових обставин по справі. 
05.03.2021 до суду надійшли додаткові пояснення Головного управління ДПС у Вінницькій області в яких відповідачем вказано про правомірність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення та надано копії квитанції про реєстрацію податкових накладних та копії податкових накладних.
10.03.2021 до суду надійшли пояснення позивача де зазначено про реєстрацію податкових накладних в ЄРПН в межах строків визначених податковим законодавством.
Представник відповідача в судовому засіданні заперечив проти апеляційної скарги позивача про просив залишити рішення суду першої інстанції без змін.
VІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ
ТОВ "НЕСС ПРОДАКТ" є юридичною особою, основним видом діяльності якого є "Виробництво інших готових металевих виробів, н. в. і. у".
Позивачем за принципом першої дії, було складено податкові накладні №15 від 01.08.2019, №7 від 08.07.2019, №96 від 19.09.2019, №3 від 28.08.2019, №2 від 09.08.2019, №1 від 02.08.2019, №107 від 26.09.2019, №108 від 24.09.2019, №106 від 24.09.2019.
Головним державним ревізором – інспектором відділу податків і зборів з юридичних осіб Вінницького управління Головного управління ДПС у Вінницькій області проведено камеральну перевірку з питання дотримання термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
За результатами перевірки складено акт про результати камеральної перевірки граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних від 13.11.2019 №40678/50-04/32976889, у якому встановлено порушення позивачем термінів реєстрації податкових накладних .
На підставі акта від 13.11.2019 №40678/50-04/32976889, Головним управлінням ДПС у Вінницькій області винесено податкове повідомлення – рішення від 06.12.2019 №0164115004 про застосування штрафу в загальній сумі 671 956,32 грн., яка складається із:
- штрафу в розмірі 10 % за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ в розмірі 2 456,49 грн.;
- штрафу в розмірі 20 % за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 16 до 30 календарних днів на суму ПДВ в розмірі 669 499,83 грн.
З метою скасування податкового повідомлення - рішення від 06.12.2019 №0164115004, позивач оскаржив його в адміністративному порядку до Державної податкової служби України.
Рішенням Державної податкової служби України від 25.02.2020 №7178/6/99-00-08-05-05-06 у задоволенні скарги позивача відмовлено, а податкове повідомлення – рішення залишено без змін.
Не погоджуючись із рішенням відповідача про нарахування штрафних санкцій, позивач звернувся до суду з цим адміністративним позовом.
VІІ. ПОЗИЦІЯ СЬОМОГО АПЕЛЯЦІЙНОГО АДМІНІСТРАТИВНОГО СУДУ
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Отже апеляційний суд не надає правової оцінки рішенню суду першої інстанції в частині задоволення позову, а саме в частині застосованого штрафу на суму 2286,17 грн.
Апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позову за такими доводами.
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно п. 201.10 ст. 201 ПК України від 02.12.2010 № 2755-VI встановлено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру додаткових накладних платників податку на додану вартість - продавців товарів (послуг), звіряння даних, що містяться у виданих платникам такого податку - покупцям товарів послуг) податковій накладній та розрахунку коригування з відомостями, які містяться у Реєстрі, визначено Постановою КМУ № 1246 від 29.12.2010 "Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних" (далі - Порядок № 1246).
Згідно пункту 2 Порядку № 1246 податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.
Пунктом 3 Порядку № 1246 передбачено, що операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.
Згідно пункту 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:
відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);
чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;
реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;
дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;
наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;
наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);
наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;
факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;
наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;
дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Пунктами 13 - 14 Порядку № 1246 передбачено, що за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція). Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.
З наведених норм слідує, що у будь-якому випадку податковий орган зобов`язаний надіслати платнику податку одну з квитанцій: або про прийняття податкової накладної, або про її неприйняття із зазначенням відповідних причин. При цьому відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 ПК України для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДФС у строк, встановлений цією статтею.
Основні організаційно-правові засади обміну електронними документами між суб`єктами господарювання та ДФС визначає Порядок обміну електронними документами з контролюючими органами, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 06.06.2017 № 557, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 03.08.2017 за № 959/30827 (далі - Порядок № 557).
Пунктом 4 Розділу ІІ Порядку № 557 передбачено, що після накладання кваліфікованого електронного підпису автор здійснює шифрування електронного документа з дотриманням вимог до форматів криптографічних повідомлень, затверджених в установленому законодавством порядку, та надсилає його у форматі (стандарті) засобами телекомунікаційного зв`язку до адресата протягом операційного дня.
У разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка (пункт 8 Розділу ІІ Порядку № 557).
Автоматизована перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення (пункт 9 Розділу ІІ Порядку № 557).
Перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня.
У першій квитанції, що формується за результатами автоматизованої перевірки, зазначеної у пункті 10 цього розділу, повідомляється про результати такої перевірки. У разі негативних результатів автоматизованої перевірки у першій квитанції повідомляється про неприйняття електронного документа із зазначенням причин, у такому випадку друга квитанція не формується. На першу квитанцію накладається печатка контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в контролюючому органі.
Якщо автору протягом встановленого строку після відправки електронного документа не надійшла перша квитанція, електронний документ вважається не одержаним адресатом (пункт 11 Розділу ІІ Порядку № 557).
Не пізніше наступного робочого дня з моменту формування першої квитанції, якщо інше не встановлено нормативно-правовими актами та цим Порядком, формується друга квитанція.
Друга квитанція є підтвердженням про прийняття (реєстрацію) або повідомленням про неприйняття в контролюючому органі електронного документа. В другій квитанції зазначаються реквізити прийнятого (зареєстрованого) або неприйнятого (із зазначенням причини) електронного документа, результати обробки в контролюючому органі (дата та час прийняття (реєстрації) або неприйняття, реєстраційний номер, дані про автора та підписувача (підписувачів) електронного документа та автора квитанції) (пункт 12 Розділу ІІ Порядку № 557).
На другу квитанцію накладається печатка відповідного контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник другої квитанції зберігається в контролюючому органі (пункт 13 Розділу ІІ Порядку № 557).
У разі наявності другої квитанції про прийняття електронного документа датою та часом прийняття (реєстрації) електронного документа контролюючим органом вважаються дата та час, зафіксовані у першій квитанції (пункт 14 Розділу ІІ Порядку № 557).
Операційний день - це частина дня, протягом якої за наявності технічної можливості здійснюється електронний документообіг (пункт 2 Розділу І Порядку № 557).
При цьому конкретні часові межі операційного дня Порядком № 557 не визначені. На відміну від цього пунктом 3 Порядку №1246 встановлено, що операційний день в робочі дні триває з 8 до 20-ї години. Така тривалість операційного дня застосовується в цілях статті 201 ПК України від 02.12.2010 № 2755-VI як встановлена спеціальною нормою, що регулює порядок направлення електронного документа - податкової накладної (розрахунку коригування до податкової накладної) до ДФС для реєстрації в ЄРПН.
Згідно матеріалів справи позивач просив суд скасувати податкове повідомлення-рішення №0164115004 від 06.12.2019 повністю, при цьому свою позицію обґрунтував стосовно реєстрації податкової накладної №96 від 19.09.2019 на суму 22 861,67 грн, що й було задоволено судом першої інстанції та в цій частині не оскаржується.
В той же час з матеріалів справи вбачається, що податкова накладна №15 від 01.08.2019 зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних 13.09.2019, тобто із затримкою у 13 днів; податкова накладна №7 від 08.07.2019 зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних 07.08.2019, тобто із затримкою у 7 днів; податкова накладна №3 від 28.08.2019 зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних 30.09.2019, тобто із затримкою у 15 днів; податкова накладна №2 від 09.08.2019 зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних 30.09.2019, тобто із затримкою у 30 днів; податкова накладна №1 від 02.08.2019 зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних 30.09.2019, тобто із затримкою у 30 днів; податкова накладна №107 від 26.09.2019 зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних 04.11.2019, тобто із затримкою у 20 днів; податкова накладна №108 від 24.09.2019 зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних 04.11.2019, тобто із затримкою у 20 днів; податкова накладна №106 від 24.09.2019 зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних 04.11.2019, тобто із затримкою у 20 днів.
Отже з наведеного слідує, податкові накладні подані ТОВ "НЕСС Продакт" за період: липень, серпень, вересень 2019 року зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням законодавчо встановлених термінів, а саме порушено терміни реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких податкових накладних.
Таким чином, відповідачем правомірно прийнято податкове повідомлення – рішення від 06.12.2019 №0164115004 в частині застосування штрафу за порушення термінів реєстрації податкових накладних №15, №7, №3, №2, №1, №107, №108, №106 в Єдиному реєстрі податкових накладних. 
Стосовно доводів позивача про те, що податкові накладні були направлені позивачем до податкового органу на реєстрацію в проміжок часу з 09:00 до 20:00 години, тобто в межах часу операційного дня, і дії позивача щодо реєстрації податкових накладних свідчать про подання їх на реєстрацію у встановлений законодавством строк слід зазначити, що такі твердження не підтверджуються жодними доказами чи поясненнями, а наявні в матеріалах справи докази, зокрема податкові накладні та квитанції податкового органу підтверджують протилежне.
При цьому квитанцією з комп`ютерної програми "M.E.Doс" та протоколом руху документа наявними у матеріалах справи підтверджується реєстрація податкової накладної №96 від 19.09.2019, натомість  докази реєстрації податкових накладних №15, №7, №3, №2, №1, №107, №108, №106 у терміни встановлені податковим законодавством позивачем не надані.
Крім того позивач в адміністративному позові не навів мотивів та обґрунтувань на спростування факту несвоєчасної реєстрації вказаних податкових накладних.
Також колегія суддів зазначає, що внесені Законом України від 16.01.2020 №466-ІХ "Про внесення змін до податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві" не тягнуть за собою зміну відповідальності за порушення податкового законодавства, які вчинено позивачем, а саме порушення строку реєстрації податкових накладних.
Таким чином враховуючи порушення термінів реєстрації податкових накладних №15, №7, №3, №2, №1, №107, №108, №106 в Єдиному реєстрі податкових накладних колегія суддів дійшла висновку про правомірність податкового повідомлення – рішення від 06.12.2019 №0164115004 в оскаржуваній частині, а саме щодо застосування штрафу в розмірі 669670,15 грн.
VІІІ. ВИСНОВОК ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ
На підставі викладеного та приймаючи до уваги, що суд першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку, та прийняв законне і обґрунтоване рішення, висновки суду відповідають обставинам справи, а тому підстав для його скасування не вбачається.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення – без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Згідно ч. 6 ст. 139 КАС України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.
Враховуючи відсутність підстав для зміни чи скасування рішення суду першої інстанції, то підстав для зміни розподілу судових витрат немає.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "НЕСС ПРОДАКТ" залишити без задоволення, а  рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 01 жовтня 2020 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.
Постанова суду складена в повному обсязі  17 березня 2021 року.

Головуючий	 	 	Ватаманюк Р.В.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Полотнянко Ю.П.    Драчук Т. О.