Ухвала
 
16 березня 2021 року
м. Київ
 
справа № 661/3425/19
провадження № 61-3300ск21
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Грушицького А. І., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Херсонського апеляційного суду від 13 жовтня 2020 року у справі за позовом акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення кредитної заборгованості, звернення стягнення на предмет застави,
 
ВСТАНОВИВ:
 
24 лютого 2021 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Херсонського апеляційного суду від 13 жовтня 2020 року в указаній вище справі.
 
Ухвалою Верховного Суду від 03 березня 2021 року вказану касаційну скаргу залишено без руху та встановлено заявникові строк для усунення її недоліків, зокрема заявнику слід було направити на адресу суду заяву про поновлення строку на касаційне оскарження із наведеними причинами пропуску такого строку та доказами на їх підтвердження в оригіналах чи належним чином завірені їх копії, з приводу недотримання апеляційним судом вимог, встановлених статтею 272 ЦПК України, щодо порядку видачі або направлення копій судових рішень, або навести інші підстави з відповідними доказами, сплатити судовий збір, уточнити касаційну скаргу, а саме вказати адресу електронної пошти ОСОБА_1 або зазначити про її відсутність, надіслати, підписану заявником, уточнену касаційну скаргу на адресу Верховного Суду з доданими до неї матеріалами відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.
 
У березні 2021 року до Верховного Суду надійшли матеріали на усунення недоліків, зокрема уточнена касаційна скарга, клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження постанови суду апеляційної інстанції та клопотання про звільнення від сплати судового збору.
 
Клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження мотивоване тим, що оскаржувану постанову заявник не отримував. Заявник вказує, що про існування оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції дізнався з Єдиного державного реєстру судових рішень та від приватного виконавця шляхом отримання 05 березня 2021 року постанови про відкриття виконавчого провадження.
 
На переконання заявника, зазначене є достатньою підставою для поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення.
 
Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
 
Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
 
Разом з тим, право суду на поновлення строку не є безмежним.
 
У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судовий розгляд.
 
Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.
 
Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.
 
Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.
 
Так, у параграфі 41 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
 
Аналогічні висновки викладені Європейським судом з прав людини у справах «Науменко проти України» від 09 листопада 2004 року, «Полтораченко проти України» від 18 січня 2005 року та «Тімотієвич проти України» від 08 листопада 2005 року.
 
Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, пропущеного на значний термін, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.
 
Відповідно до частин четвертої, п`ятої статті 272 ЦПК України за заявою учасника справи копія повного судового рішення вручається йому під розписку безпосередньо в суді. Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Верховний Суд зазначає, що на стадії відкриття касаційного провадження Верховний Суд не має можливості перевірити наявність чи відсутність доказів на підтвердження надсилання/вручення судом апеляційної інстанції копії рішення заявнику, оскільки за правилом частини сьомої статті 394 ЦПК України питання про витребування матеріалів справи вирішується під час відкриття касаційного провадження.
 
Вказані обставини не можна вважати поважними причинами пропуску строку з таких підстав. Заявник вказує, що копію оскарженого судового рішення не отримував, що ознайомився з повним його текстом на сайті Єдиного державного реєстру судових рішень, однак докази, що підтверджують обставини на які позивач посилається, до касаційної скарги не додає. Саме по собі відповідне посилання у касаційній скарзі не вказує на дату отримання/неотримання оскарженого судового рішення заявником. Отже, заявнику на підтвердження поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження необхідно надати відповідні докази, які б вказували на дату отримання оскаржуваної копії постанови суду апеляційної інстанції. Зазначене може бути підтверджено відомостями (довідкою) про те, що ОСОБА_1 раніше не отримував копії постанови Херсонського апеляційного суду від 13 жовтня 2020 року.
 
Відтак, підстави, що наведені заявником щодо поновлення строку вважаються судом неповажними.
 
Клопотання про звільнення від сплати судового збору мотивоване скрутним майновим становищем заявника, на підтвердження надано відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків ОСОБА_1 за 2020 рік та свідоцтво про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
 
Відповідно до положень пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», частини першої статті 136 ЦПК України, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.
 
Пунктом 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови що предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
 
За правилами частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» та частини третьої статті 136 ЦПК України суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цих статей.
 
При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.
 
Приймаючи до уваги те, що розмір судового збору за подання касаційної скарги перевищує 5 відсотків розміру річного доходу заявника, наявність на його утриманні неповнолітньої дитини, і що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, суд касаційної інстанції вважає за можливе зменшити розмір судового збору за подання касаційної скарги до 473,59 грн.
 
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) рахунок отримувача: UA288999980313151207000026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
 
На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду документ, що підтверджує його сплату.
 
Відповідно до частини другої статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.
 
Враховуючи викладене вище, зазначений в ухвалі Верховного Суду від 03 березня 2021 року строк для усунення недоліків слід продовжити та повідомити про це заявника.
 
Керуючись статтями 127, 185, 393 ЦПК України, 
 
УХВАЛИВ:
 
Зменшити ОСОБА_1 розмір судового збору за подання касаційної скарги на постанову Херсонського апеляційного суду від 13 жовтня 2020 року до 473,59 грн.
 
Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків касаційної скарги, встановлений ухвалою Верховного Суду від 03 березня 2021 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.
 
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали щодо форми та змісту касаційної скарги, скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.
 
У разі невиконання вимог цієї ухвали щодо зазначення поважних причин для поновлення строку на касаційне оскарження заявнику буде відмовлено у відкритті касаційного провадження.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя  	А. І. Грушицький