П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

18 лютого 2021 р.	м. Одеса	Справа № 493/1474/20	
Місце ухвалення рішення суду 1 інстанції:
м. Миколаїв;
Дата складання повного тексту рішення суду 1 інстанції:
14.12.2020 року;
Головуючий в 1 інстанції: Тітова Т.П.
          
     П`ятий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:
                          Головуючого судді – Єщенка О.В.
                           суддів                      – Димерлія О.О.
– Танасогло Т.М.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області на рішення Балтського районного суду Одеської області від 14 грудня 2020 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернувся до суду першої інстанції з позовом, в якому просив скасувати постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області від 10.10.2019 року №212 про накладення адміністративного стягнення, справу про адміністративне правопорушення закрити.
В обґрунтування позову зазначено, що висновки відповідача про недопущення позивачем контролюючого органу до перевірки у сфері містобудівної діяльності та скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, є необґрунтованими, не підтверджені належними доказами та не відповідають чинному законодавства. Позивач на вимогу відповідача прибув на місце перевірки, чим виконав свій обов`язок у сфері містобудування належним чином. Наведені обставини, а також те, що справа про адміністративне правопорушення розглянута без суб`єкта містобудування, органом не забезпечено право позивача на надання пояснень з приводу спірних правовідносин, а також встановлених порушень, свідчать про невідповідність рішення суб`єкта владних повноважень критерію обґрунтованості та правомірності, що є безумовною підставою для його скасування.
Рішення Балтського районного суду Одеської області від 14 грудня 2020 року адміністративний позов задоволено.
Суд скасував постанову №212 від 10.10.2019 року по справі про адміністративне правопорушення, винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Мазуром Володимиром Миколайовичем про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП.
Провадження у справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП закрив.
Вирішуючи спір по суті, суд першої інстанції виходив з того, що, оскільки позивач не є суб`єктом містобудування, стосовно якого мала б проводитись позапланова перевірка за визначеною контролюючим органом адресою об`єкта містобудування, відповідачем не надано доказів здійснення будівництва з порушеннями саме позивачем, а також не доведено ту обставину, що перевірка проводилась у присутності позивача, постанову у справі про адміністративне правопорушення винесено за відсутності особи, яка притягається до відповідальності, та доказів належного сповіщення позивача про дату, час і місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, накладення стягнення є необґрунтованим та не правомірним, у зв`язку із чим рішення суб`єкта владних повноважень має бути скасоване в судовому порядку.
В апеляційній скарзі Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи, просить скасувати судове рішення в частині задоволених вимог та прийняти нове про відмову у задоволенні позову у повному обсязі.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт посилається на те, що судом першої інстанції не надано належної правової оцінки нормам законодавства, що регулюють спірні правовідносини, та обставинам справи і помилково не враховано, що факт не допуску позивачем контролюючого органу до перевірки підтверджується належним чином оформленим актом, протоколом про адміністративне правопорушення та приписом. З огляду на те, що у цих матеріалах наведено обставини, які свідчать про наявність в діях позивача складу адміністративного правопорушення, а також відомості про дату, час і місце розгляду відповідної справи, позивач не скористався своїм правом на участь у вирішенні питання щодо притягнення до адміністративної відповідальності, надання пояснень, правом на захист тощо, у відповідача не виникло обставин, що перешкоджали провадженню, а тому рішення відповідача є законним та обґрунтованим і у суду першої інстанції не виникло правових підстав для задоволення позову та скасування рішення відповідача.
Оскільки сторони були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, однак в судове засідання не з`явились, апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України за наявними у справі матеріалами.
Судом першої інстанції з`ясовано, що згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно ОСОБА_1 на праві приватної власності належить нежитлова будівля, розташована за адресою: АДРЕСА_1 .
На підставі листа Балтської міської ради від 30.08.2019 року № 04-29/2078 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області видане направлення головному інспектору будівельного нагляду інспекційного відділу Мазуру В.М. для здійснення позапланової перевірки на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності строком дії з 27.09.2019 року до 10.10.2019 року.
Про проведення позапланової перевірки 27.09.2019 року позивач повідомлений листом від 12.09.2019 року, одержаним ним 19.09.2019 року.
27.09.2019 року відповідачем складено акт про недопущення позивачем посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій за адресою: Одеська обл., Балтський р-н, м. Балта, вул. Пролетарська, буд. 30-Б.
За висновком акту, позивачем вчинено порушення п. 1 ч. 3 ст. 41 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" та п.п. 1 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553.
Також, 27.09.2019 року відповідачем винесено позивачу припис із вимогами усунути порушення містобудівного законодавства шляхом надання до Департаменту проектно-правової документації щодо вказаного об`єкта та допущення посадових осіб Департаменту на зазначений об`єкт для проведення перевірки в термін до 11 жовтня 2019 року.
Згідно акту та припису підставою для їх складання стало не надання позивачем необхідних документів для проведення перевірки та не допущення посадової особи на об`єкт для проведення позапланової перевірки.
Вказані обставини також стали підставою для висновків контролюючого органу про наявність в діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, про що оформлено протокол від 27.09.2019 року з призначенням розгляду справи про адміністративне правопорушення на 10.10.2019 року о 10:20 год. у приміщені Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області.
Згідно вказаних матеріалів, позивач відмовився від їх одержання, у зв`язку із чим акт, припис та протокол направлені засобами поштового зв`язку.
Розглянувши матеріали перевірки, Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області винесено постанову від 10.10.2019 року №212 про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП України, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у сумі 6 800 грн.
Не погоджуючись із накладенням стягнення, посилаючись на його необґрунтованість та неправомірність, позивач звернувся до суду із цим позовом за захистом своїх прав та інтересів.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів виходить з наступного.
Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, зупинення підготовчих та будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Зазначені положення Закону кореспондуються із приписами, передбаченими Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553.
Разом з цим, за правилами п.п. 16, 17, 18 Порядку від 23.05.2011 року №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.
Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.
Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.
Відповідно до п.п. 19, 20, 21 Порядку від 23.05.2011 року №553 припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.
Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.
Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф. 
Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль направлений на дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, а також на усунення порушень суб`єктів містобудування у цій сфері.
У разі, зокрема, виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності посадовою особою складаються протокол, акт перевірки та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, вирішити питання про відповідальність суб`єкта містобудування.
Водночас, колегія суддів враховує, що відповідно до ч. 2 ст. 188-42 КУпАП недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Разом з цим, відповідно до ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує, зокрема, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали.
Згідно із ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Таким чином, аналіз наведених правових норм показав, що про розгляд справи про адміністративне правопорушення має бути повідомлена особа, яка притягується до адміністративної відповідності.
Справа може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до відповідальності, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи.
Колегія суддів враховує, що матеріали, у тому числі про сповіщення розгляду справи, не одержані позивачем під час перевірки, у зв`язку із чим були надіслані суб`єкту містобудування засобами поштового зв`язку.
Позивач зазначає, що вказані матеріали він не одержував завчасно до розгляду справи про адміністративне правопорушення, фактично про дату, час та місце вирішення справи повідомлений не був.
Наявність відомостей про фактичне вручення матеріалів перевірки, у тому числі протоколу або іншого листа про сповіщення суб`єкта містобудування про розгляд справи про адміністративне правопорушення не підтверджується і відповідачем. Відповідних даних не наводиться і в оспорюваній за цим позовом постанові.
З огляду на те, що матеріали справи не містять відомостей про завчасне сповіщення позивача про розгляд справи, зазначені обставини перешкоджають подальшому провадженню у вирішенні питання відносно виявленого правопорушення.
На думку колегії суддів, уповноважений орган має забезпечити заслуховування пояснень особи, яка притягається до відповідальності, вивчення доказів, які на думку цієї особи підтверджують дотримання ним вимог містобудівного законодавства, та прийняти обґрунтований висновок про наявність чи відсутність у діях особи складу правопорушення, а відтак – рішення за наслідками всебічного та об`єктивного розгляду справи.
Однак, оскільки висновки контролюючого органу про недотримання позивачем правил містобудівного законодавства, вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, складені не на підставі всебічного і об`єктивного розгляду справи, постанова про накладення адміністративного стягнення прийнята не у відповідності до правил законодавства, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що відповідачем в порушення приписів ч. 2 ст. 77 КАС України не доведено правомірність свого рішення, а отже накладення стягнення є необґрунтованим, оспорювана постанова підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення – закриттю.
З огляду на наведене, оскільки висновки суду відповідають нормам законодавства, що регулюють спірні правовідносини, та обставинам справи, а доводи апеляційної скарги цих висновків не спростовують, колегія суддів вважає, що судове рішення відповідно до вимог ст. 316 КАС України підлягає залишенню без змін.
Керуючись ст.ст. 272, 286, 308, 311, п. 1 ч. 1 ст. 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд , -
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області – залишити без задоволення.
Рішення Балтського районного суду Одеської області від 14 грудня 2020 року – залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її прийняття та оскарженню не підлягає.

         Головуючий-суддя:                                                                О.В. Єщенко  
         
         Судді:                                                                                        О.О. Димерлій  
                                                                                                             
                                                                                                             Т.М. Танасогло