Справа № 991/10581/20
Провадження 1-кс/991/10851/20

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2021 року                                                                 м. Київ 

Слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , з участю секретаря cудових засідань ОСОБА_2 , особи, яка подала скаргу, - адвоката ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань у приміщенні Вищого антикорупційного суду в м. Києві скаргу адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність детектива Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк, про зобов`язання вчинити інші дії, а також на рішення детектива про відмову в задоволенні клопотання про проведення огляду у кримінальному провадженні №520200000000000455 від 20.07.2020,

ВСТАНОВИЛА:

30.12.2020 до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 , подана в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність детектива Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк, а саме у нерозгляді детективом НАБУ його клопотання про проведення огляду від 22.12.2020 відповідно до правил статті 220 КПК України, поданого у межах кримінального провадження №520200000000000455 від 20.07.2020. Також заявник просить скасувати як незаконне рішення старшого детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_5 від 22.12.2020 про відмову у задоволенні клопотання про проведення огляду у кримінальному провадженні №520200000000000455 від 20.07.2020, зобов`язати детектива провести розгляд клопотання.
Згідно з протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 30.12.2020 скарга визначена на розгляд слідчій судді ОСОБА_1 .
Вимоги скарги заявник мотивує таким.
Детективи Національного антикорупційного бюро України здійснюють досудове розслідування кримінального провадження № 52020000000000455 від 20.07.2020 за підозрою ОСОБА_6 та ОСОБА_4 .
22.12.2020 захисник підозрюваного ОСОБА_4 – адвокат ОСОБА_3 подав до Національного антикорупційного бюро України клопотання про огляд об`єктів нерухомого майна – квартир АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_10 , АДРЕСА_11 , АДРЕСА_12 , АДРЕСА_13 , АДРЕСА_14 , АДРЕСА_15 , АДРЕСА_16 , АДРЕСА_17 , АДРЕСА_18 , АДРЕСА_19 , АДРЕСА_20 , АДРЕСА_21 , АДРЕСА_22 , станом на кінець 2020 року з метою спростування або підтвердження факту використання вказаних об`єктів нерухомого майна як житлових приміщень.
Доцільність проведення вказаної слідчої дії обґрунтовує наявністю в матеріалах кримінального провадження висновку судового експерта – економіста ОСОБА_7 № 02/07-20 від 20.07.2020, результати якого містить суперечливі дані щодо розміру завданої шкоди, а саме: якщо об`єкти нерухомого майна – квартири АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_10 , АДРЕСА_11 , АДРЕСА_12 , АДРЕСА_13 АДРЕСА_14 , АДРЕСА_15 , АДРЕСА_16 , АДРЕСА_17 , АДРЕСА_18 , АДРЕСА_19 , АДРЕСА_20 , АДРЕСА_21 , АДРЕСА_22 , придатне до використання як жилі приміщення – розмір збитків, завданий державному бюджету, складає 17 337 973,00 грн, якщо не придатний – розмір збитків дорівнює 5 618 097,10 грн.
Отже, з метою «розуміння» розміру шкоди, яка інкримінується ОСОБА_4 як завдані його діями збитки, стороною захисту подане зазначене клопотання.
Станом на 30.12.2020 відповіді на клопотання захисник не отримав, що, на його думку, свідчить про недотримання норм процесуального законодавства детективом, що порушує права підозрюваного ОСОБА_4 .
Також зазначив, що детектив ОСОБА_5 24.12.2020 у приміщенні Національного антикорупційного бюро України у присутності підозрюваного ОСОБА_4 , його захисників – адвокатів ОСОБА_8 , ОСОБА_3 , повідомив, що всі клопотання адвоката ОСОБА_3 будуть залишені без задоволення.
З огляду на викладене, адвокат ОСОБА_3 просить визнати незаконною бездіяльність детектива Національного антикорупційного бюро третього відділу детективів Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів ОСОБА_5 , яка полягає у ненаданні відповіді відповідно до вимог КПК України на клопотання сторони захисту про проведення огляду від 22.12.2020, а також незадоволенні сказаного клопотання; скасувати постанову старшого детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_5 про відмову у задоволенні клопотання від 22.12.2020 про проведення огляду як незаконну; зобов`язати детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_5 провести розгляд клопотання адвоката ОСОБА_3 про проведення огляду від 22.12.2020 в порядку, передбаченому КПК України з урахуванням рішення слідчого судді Вищого антикорупційного суду.
Позиції сторін у судовому засіданні.
Адвокат ОСОБА_3 , діючи в інтересах  ОСОБА_4 , у судовому засіданні підтримав вимоги скарги, наголосив на необхідності проведення вказаних у скарзі слідчих дій, а саме огляді об`єктів нерухомого майна – квартир АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_10 , АДРЕСА_11 , АДРЕСА_12 , АДРЕСА_13 , АДРЕСА_14 , АДРЕСА_15 , АДРЕСА_16 , АДРЕСА_17 , АДРЕСА_18 , АДРЕСА_19 , АДРЕСА_20 , АДРЕСА_21 , АДРЕСА_22 . Додатково на запитання слідчої судді зазначив, що визначення розміру завданої шкоди у кримінальному провадженні за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 366 КК України, є обов`язковим. Вважає, що постановою про призначення економічної експертизи сторона обвинувачення некоректно сформулювала запитання спеціалісту, а саме яка сума матеріальної шкоди завдана державному бюджету України внаслідок придбання ГУ НГУ об`єктів нерухомого майна – квартир у випадку можливості використання об`єктів нерухомості як житлових приміщень. Також, висновок судового експерта – економіста № 02/07-20 від 20.07.2020 в частині визначення розміру збитків, завданих державному бюджету, визначений як такий, що складає 17 337 973,00 грн у випадку неможливості використання об`єктів нерухомості як житлових приміщень, та у розмірі 5 618 097,00 грн, якщо об`єкти нерухомості придатні до використання як житлові приміщення. Вказаний висновок вважає неконкретним. Вказав, що експерт вийшла за межі своїх повноважень, так як розмір завданої шкоди має визначати орган досудового розслідування, тому що це питання права. Спеціаліст на підставі наданих йому документів бухгалтерської звітності лише перевіряє чи підтверджується документально завдання шкоди бюджету України та в якому розмірі. Разом з тим, у повідомленні про підозру ОСОБА_4 від 22.07.2020 зазначено, що своїми умисними діями останній скоїв злочини, чим спричинив державному бюджету збитків на загальну суму 17 337 970 грн. Сторона захисту не заперечує того факту, що на момент купівлі-продажу квартир засоби комунікації не були підключені до вказаних житлових приміщень, що підтверджується відповідними висновками експертиз, які адвокат долучив у судовому засіданні. Посилаючись на викладені обставини, вказав, що у сторони захисту немає єдиного розуміння «від чого захищатись». Посилався на ухвалу Господарського суду Київської області від 11.12.2019 у справі № 911/1714/19 за позовом ГУ НГУ до ТОВ «Бучажитлобуд-Кредит» та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ТОВ «Дієва Хвиля» про зобов`язання відповідача виконати в повному обсязі зобов`язання перед ГУНГУ та привести якість вказаних вище квартир у стан, який передбачає наявність функціонуючих комунікацій відповідно до технічних паспортів квартир. Вказаною ухвалою провадження у справі закрито у зв`язку із тим, що квартири приведено у належний стан, що є необхідним для проживання. Наявність таких суперечливих даних обґрунтовує звернення до органу досудового розслідування із клопотанням про проведення огляду квартир за участі сторони захисту та відповідних спеціалістів для встановлення чи спростування можливості їх використання як житлових приміщень на час проведення огляду. Також зазначив, що клопотання про проведення огляду від 22.12.2020 було розглянуто з порушенням строку, визначеним ст. 220 КПК України, так постанова про повну відмову у задоволенні клопотання направлена лише 28.12.2020, що підтверджується відповідним штампом на конверті. Незважаючи на такі порушення, не заперечує у відмові в задоволенні скарги на бездіяльність детектива, яка полягала у нерозгляді клопотання від 22.12.2020. Однак, з метою встановлення суми завданих діями ОСОБА_4 збитків просить задовольнити скаргу в частині, а саме в частині оскарження постанови детектива ОСОБА_5 від 22.12.2020. Вважає, що законність укладених договорів купівлі-продажу квартир взагалі спростовує наявність у діях підзахисного складу злочину, передбаченого ст. 191 КК України, так як орган досудового розслідування не ставить під сумнів факти придбання квартир, тобто фактів переходу на них права власності. Вважає, що детектив ОСОБА_5 не зацікавлений у встановленні об`єктивної істини у кримінальному провадженні. Під час огляду житлових приміщень спеціалістами буде встановлено, чи придатні вказані об`єкти нерухомості до проживання, з огляду на що твердження органу досудового розслідування про завдання ОСОБА_4 шкоди у розмірі 17 млн грн буде безпідставним. Якщо стороною захисту буде доведено, що внаслідок вчинення підзахисним злочину державному бюджету було завдано шкоди в розмірі 5, 6 млн грн – зміниться кваліфікація інкримінованого ОСОБА_4 злочину з ч. 5 ст. 191 КК України на ч. 2 або ч. 3 ст. 191 КК України. Зазначив, що сторона захисту ініціювала проведення ретроспективних оціночно-будівельних експертиз, оскільки їх позиція зводиться до відсутності шкоди державному бюджету.
Детектив НАБУ ОСОБА_5 04.01.2021 надіслав письмові заперечення на скаргу, яку просив розглядати без його участі. Скаргу адвоката вважає безпідставною, необґрунтованою та такою, що свідчить про зловживання стороною захисту своїми процесуальними правами. Зазначив, що клопотання адвоката ОСОБА_3 від 22.12.2020 про проведення огляду об`єктів нерухомості розглянуто в строк, передбачений ст. 220 КПК України. Постанова про відмову у задоволенні клопотання від 22.12.2020 відповідає вимогам ст. 110 КПК України, прийнята у порядку, передбаченому ст. 220 КПК України. Постанова надіслана адвокату 24.12.2020 на адресу адвоката у порядку ст. 111, 135 КПК України, в тому числі на електронну пошту, вказану у профілі адвоката ОСОБА_3 в реєстрі адвокатів. Просив провадження за скаргою закрити. 
Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Заслухавши адвоката, дослідивши матеріали скарги та долучені до неї матеріали, заперечення, слідча суддя дійшла такого висновку. 
Слідчою суддею встановлено, що детективами Національного антикорупційного бюро Національним антикорупційним бюро України проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №520200000000000455 від 20.07.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364 КК України.
22.07.2020 у кримінальному провадженні ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, а саме у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому в особливо великих розмірах, організованою групою, та у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 366 КК України, а саме у складанні, видачі службовою особою завідомо неправдивих документів, внесенні до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, що спричинило тяжкі наслідки, за попередньою змовою групою осіб.
22.12.2020 до НАБУ надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , поданого в інтересах ОСОБА_4 , від 22.12.2020 про огляд об`єктів нерухомого майна – квартир АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_10 , АДРЕСА_11 , АДРЕСА_12 , АДРЕСА_13 , АДРЕСА_14 , АДРЕСА_15 , АДРЕСА_16 , АДРЕСА_17 , АДРЕСА_18 , АДРЕСА_19 , АДРЕСА_20 , АДРЕСА_21 , АДРЕСА_22 , станом на кінець 2020 року з метою спростування або підтвердження факту використання вказаних об`єктів нерухомого майна – житлових приміщень.
У клопотанні заявник зазначив, що відповідно до положень ст. 48 КПК України, він є захисником прав та законних інтересів підозрюваного ОСОБА_4 , який підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем в особливо великих розмірах (ч. 5 ст. 191 КК України), а також у внесенні службовою особою до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, що спричинило тяжкі наслідки (ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 366 КК України).
Зазначив, що економічний і юридичний зміст категорії «збитки» суттєво відрізняються. В основу юридичного визначення збитків покладено підстави їх виникнення – протиправні дії певної особи. В той же час, відповідно до висновку судового експерта ТОВ «Міжнародна експертно-правова група» від 20.07.2020 внаслідок придбання ГУ НГУ об`єктів нерухомого майна – квартир АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_10 , АДРЕСА_11 , АДРЕСА_12 , АДРЕСА_13 , АДРЕСА_14 , АДРЕСА_15 , АДРЕСА_16 , АДРЕСА_17 , АДРЕСА_18 , АДРЕСА_19 , АДРЕСА_20 , АДРЕСА_21 , АДРЕСА_22 , державному бюджету України завдано матеріальної шкоди (збитків) в розмірі 17 337 973,00 грн, а у випадку можливості використання об`єктів нерухомості як житлових приміщень (квартир) складає 5 618 097, 10 грн. 
Посилаючись на вказаний висновок зазначив, що стороні захисту не зрозуміло яка сума матеріального збитку завдана державному бюджету України та яка сума має бути інкримінована підозрюваному ОСОБА_4 – 17 337 973,00 грн чи 5 618 097, 10 грн.
Так як орган досудового розслідування не ставить під сумнів дійсність угод купівлі-продажу квартир АДРЕСА_23 , з метою вирішення питання щодо можливості використання вказаних квартир для подальшої правильної кваліфікації дій учасників процесу, заявник просив орган досудового розслідування провести огляд квартир АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_10 , АДРЕСА_11 , АДРЕСА_12 , АДРЕСА_13 , АДРЕСА_14 , АДРЕСА_15 , АДРЕСА_16 , АДРЕСА_17 , АДРЕСА_18 , АДРЕСА_19 , АДРЕСА_20 , АДРЕСА_21 , АДРЕСА_22 з приводу можливості (неможливості) використання вказаних об`єктів нерухомості як жилих приміщень (квартир) з участю підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника – адвоката ОСОБА_3 , спеціалістів у будівельно-технічній галузі. Метою проведення оглядів зазначив виявлення фактичних даних, за якими у сукупності з іншими даними кримінального провадження можна буде встановити механізми злочину у всіх деталях (а.с. 4-6).
Листом № 0423-188/44136 від 24.12.2020 старший детектив НАБУ ОСОБА_5 надіслав адвокату ОСОБА_3 на адресу абонентської скриньки, на адресу робочого місця та на електронну пошту постанову про повну відмову у задоволенні його клопотання, поданого в інтересах ОСОБА_4 , від 22.12.2020 (а.с. 39-40).
Повну відмову у задоволенні зазначеного клопотання детектив обґрунтовував тим, що 03.06.2019 на підставі відповідної ухвали слідчого судді вже проводився огляд приміщень будинку та квартир з метою встановлення фактичного стану, придатності для проживання та стану підключення комунікацій до будинку.
Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Захисник підозрюваного ОСОБА_4 – адвокат ОСОБА_3 у скарзі посилається на п. 1 ч.1 ст. 303 КПК України як на правову підставу звернення зі скаргою на бездіяльність, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк та п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України, відповідно до якого оскаржує рішення детектива про відмову в задоволенні клопотання про огляд кримінальному провадженні №520200000000000455 від 20.07.2020.
Пунктом 1 частини 1 статті 303 КПК України передбачено, що на досудовому провадженні може бути оскаржено, зокрема бездіяльність дізнавача, слідчого, прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.
Вказана норма дозволяє звернутися до суду зі скаргою не на будь-яку бездіяльність, а лише щодо обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законодавством.
Наведеним ознакам відповідає бездіяльність, яка виникає внаслідок невиконання вимог ст. 220 КПК, згідно з якою клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй. 
З огляду на те, що детектив НАБУ ОСОБА_5  увстановлений ст. 220 КПК України строк розглянув клопотання адвоката ОСОБА_3 про проведення слідчої дії – огляду житлових приміщень та 22.12.2020 виніс постанову про повну відмову в задоволенні клопотання, наявність відомостей про направлення такої постанови на електронні адреси представників сторони захисту 24.12.2020 (а.с. 39-43), бездіяльність детектива, а саме нездійснення інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк, відсутня (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України).
Окрім цього, відповідно до ч. 2 ст. 305 КПК України слідчий може самостійно припинити дію чи бездіяльність, які оскаржуються, що тягне за собою закриття провадження за скаргою. Вказана норма кримінального процесуального закону застосовується у тому випадку, коли після відкриття провадження за скаргою та до постановлення ухвали слідчою суддею, відповідним суб`єктом органу досудового розслідування припинена бездіяльність, наявність якої попередньо встановлена. Так як в даному випадку бездіяльність детектива відсутня, а тому не могла бути припинена, не може бути задоволена вимога детектива ОСОБА_5 про закриття провадження по скарзі. 
Також  предметом оскарження в порядку п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України єспостанова про відмову в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 від 22.12.2020 .
Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржено рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.
У п. 6 Узагальнень про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування, які містяться у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 9-49/0/4-17 від 12.01.2017 зазначено, що правова природа аналізованого виду проваджень, які здійснюються слідчим суддею, передбачає необхідність перевірки не лише дотримання процесуального порядку вирішення клопотань про проведення слідчих (розшукових) дій, а й оцінки таких клопотань на предмет доцільності здійснення слідчих (розшукових) дій, що порушуються перед слідчим, зокрема це стосується доцільності проведення огляду. Таким чином, предметом судового контролю під час розгляду аналізованої категорії скарг є не лише прийняте слідчим, прокурором рішення стосовно задоволеного клопотання, а й дотримання інших процесуальних вимог щодо проведення відповідних слідчих (розшукових) дій, які ініціюються перед органами досудового розслідування у кримінальному провадженні. Також слідча суддя враховує норми ст. 22 КПК України, відповідно до яких кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1-2 ст. 223 КПК України слідчими (розшуковими) є дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Підставами для їх проведення є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети. 
Доказуванню у кримінальному провадженні згідно із ч. 1 ст. 91 КПК України підлягають, зокрема, подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення);  винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення;  вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат;  обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження. Процесуальними джерелами доказів відповідно до ч. 2 ст. 84 КПК України є показання, речові докази, документи, висновки експертів.
Дослідивши матеріали скарги, слідчою суддею встановлено, що в повідомленні ОСОБА_4 про підозру від 22.07.2020 зазначено про завдання «державному бюджету в особі НГУ збитків на загальну суму 17 337 970 грн» (а.с. 12). Відповідно до висновку експерта за результатами проведення судово-економічної експертизи № 02/07-20 від 20.07.2020, внаслідок придбання ГУ НГУ об`єктів нерухомого майна – квартир  АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_10 , АДРЕСА_11 , АДРЕСА_12 , АДРЕСА_13 , АДРЕСА_14 , АДРЕСА_15 , АДРЕСА_16 , АДРЕСА_17 , АДРЕСА_18 , АДРЕСА_19 , АДРЕСА_20 , АДРЕСА_21 , АДРЕСА_22 , державному бюджету України спричинено матеріальної шкоди (збитків) в розмірі 17 337 973,00 грн (а.с. 69-77). Виходячи зі змісту матеріалів досудового розслідування, зазначені вище квартири на момент вчинення підозрюваними діянь, в яких орган досудового розслідування вбачає наявність ознак злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 366 КК України, не були придатними до використання як житлових приміщень. 
Слідча суддя погоджується з твердженням сторони захисту щодо необхідності встановлення чи спростування обставин можливості використання придбаних ГУ НГУ об`єктів нерухомого майна – квартир з метою встановлення розміру завданої кримінальним правопорушенням матеріальної шкоди, враховуючи також обрану тактику сторони захисту, яка вважає таку шкоду відсутньою. Встановлення таких обставин можливе лише за допомогою проведення експертизи відповідними спеціалістами (відповідно до п.6) ч.2 ст. 242 КПК України), у тому числі - ретроспективної оцінки зазначених об`єктів нерухомості станом на 2017 рік. Разом з тим, даних про призначення такої експертизи, наявність запитів експерта про необхідність проведення огляду зазначених квартир слідчій судді надано не було. У разі виконання ретроспективної оцінки на дослідження необхідно надати матеріали з вихідними даними щодо показників (функціонального використання, об`ємно-планувального рішення, технічного стану тощо) об`єкта на дату оцінки, відповідно до вимог Інструкції про призначення та проведення судових експертиз, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.10.1998 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5). Отже, виходячи із пояснень особи, яка звернулась із скаргою та встановлених обставин кримінального правопорушення, яке є предметом досудового розслідування, слідча суддя дійшла висновку, що саме по собі проведення огляду вказаних у клопотанні квартир у 2021 році та фіксування їх стану на момент проведення такої слідчої дії не будуть мати наслідком встановлення обставин, які в подальшому нададуть змогу встановити/спростувати розмір матеріальної шкоди. Окрім цього, слідча суддя приймає до уваги, що проведення огляду житлового приміщення можливе лише після надання дозволу на проведення такої слідчої дії слідчим суддею після звернення детектива з відповідним клопотанням, в якому суб`єкту звернення необхідно обґрунтовувати дієвість такої слідчої дії, а також враховуючи те, що органом досудового розслідування 03.06.2019 проводився огляд приміщень будинку та зазначених вище квартир з метою з`ясування фактичного стану, придатності для проживання, стану підключення комунікацій до будинку (а.с. 38). Посилання особи, яка звернулась із скаргою на можливість "організації" такого огляду ОСОБА_4 не ґрунтуються на законі.
Відповідно до ч. 3 ст. 93 КПК України сторона захисту здійснює збір доказів, у тому числі, шляхом ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій. Ініціювання стороною захисту, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу. За результатами розгляду таких клопотань слідчий наділений правом відмовити у задоволенні клопотання.
Слідчою суддею не встановлено даних про ініціювання стороною захисту призначення експертиз у порядку, встановленому КПК України, для проведення яких необхідні дані про стан квартир станом на 2021 рік, а відтак слідча суддя прийшла до висновку, що відомості, здобуті за результатами проведення огляду квартир можуть бути використані в кримінальному провадженні. 
На момент розгляду скарги стороні захисту здійснюється відкриття матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні №520200000000000455 від 20.07.2020 (а.с. 39-40). Відповідно до ч. 1 ст. 290 КПК визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акту, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний повідомити підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування. Тобто, досудове розслідування кримінального провадження №520200000000000455 від 20.07.2020, на думку сторони обвинувачення, проведено в повній мірі, а зібраних доказів достатньо для складання обвинувального акту. Сторона захисту, яка посилається на незрозумілість обвинувачення від якого має здійснювати захист, має право ініціювати повернення обвинувального акту у разі невідповідності його вимогам ст. 291 КПК України в порядку, передбаченому ст. 314 КПК України, ініціювати проведення експертизи під час судового розгляду в порядку ст. 332 КПК України. Отже, постановою про відмову у проведенні такої слідчої дії, як огляд житлових приміщень - квартир за участю сторони захисту, не були порушені права сторони захисту.
Вимоги до форми та змісту постанови слідчого наведені у ч. 5 ст. 110 КПК України. Так, постанова слідчого, дізнавача, прокурора складається з: 1) вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови; прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову; 2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу; 3) резолютивної частини, яка повинна містити відомості про: зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови. На переконання слідчої судді, детектив, діючи як самостійний суб`єкт процесуальної діяльності, належним чином мотивував підстави відмови, зазначивши зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу; резолютивна частина постанови містить відомості про зміст прийнятого процесуального рішення; обов`язок повідомити ініціатора клопотання, можливість та порядок оскарження постанови. 
Постанова старшого детектива Національного бюро Третього відділу детективів Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_5 від 22.12.2020 про відмову у задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 – адвоката ОСОБА_3 від 22.12.2020 відповідає вимогам, визначеним у ч. 5 ст. 110 КПК України.
Отже, проаналізувавши постанову детектива НАБУ ОСОБА_5 від 22.12.2020 про повну відмову у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 про огляд, слідча суддя дійшла висновку, що детектив розглянув вказане клопотання та в межах своїх повноважень прийняв обґрунтоване процесуальне рішення, із яким слідча суддя погоджується.
Відповідно до ч. 5 ст. 40 КПК України слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог кримінально процесуального закону, є самостійним у своїй процесуальній діяльності. Отже, детектив діяв в межах наданих йому повноважень, згідно норм чинного законодавства.
Відповідно до положень ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.
За таких обставин, постанова від 22.12.2020 про відмову у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 від 22.12.2020 є обґрунтованою та такою, що відповідає вимогам КПК України, дії детектива відповідають нормам чинного законодавства, тому правові підстави для скасування постанови про повну відмову в задоволені клопотання, відсутні, а скарга  ОСОБА_3 , подана в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність детектива Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк, про зобов`язання вчинити інші дії, а також на рішення детектива про відмову в задоволенні клопотання про проведення огляду є такою, що не підлягає задоволенню.
Керуючись ст. 28, 303-309, 369, 372 КПК України, слідча суддя
ПОСТАНОВИЛА:
У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність детектива Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк, про зобов`язання вчинити інші дії, а також на рішення детектива про відмову в задоволенні клопотання про проведення огляду у кримінальному провадженні №520200000000000455 від 20.07.2020, - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідча суддя                                  ОСОБА_1