ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/1968/21 Справа № 199/3741/19 	  	Суддя у 1-й інстанції - Богун О. О. Суддя у 2-й інстанції - Свистунова О. В.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2021 року                                                                м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:
головуючого судді – Свистунової О.В.,
суддів – Красвітної Т.П., Єлізаренко І.А.,
за участю секретаря – Гулієва М.І.о.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпро
апеляційну скаргу  ОСОБА_1 
на ухвалу Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 16 листопада 2020 року про призначення експертизи 
по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової та моральної шкоди, –

В С Т А Н О В И Л А:

У травні 2019 року позивач звернувся до Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування майнової та моральної шкоди.
До початку підготовчого судового засідання представником відповідача до суду подано клопотання про призначення повторної судової пожежно-технічної експертизи, мотивуючи його тим, що ухвалою суду від 17 липня 2019 року о даній справі було призначено судову пожежно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз, проте у висновку експерта, на думку представника відповідача, відсутня відповідь на третє поставлене за ухвалою суду питання – «Займання якого саме горючого середовища (матеріалу, речовини) наявного в автомобілі Ford Focus 1.6і, 2010 року випуску, ідентифікаційний номер (VIN) НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 зумовило виникнення пожежі та чи було займання цього горючого середовища (матеріалу, речовини), результатом його загорання від будь-якого джерела запалювання або результатом самозаймання, само спалахування». В підготовчому судовому засіданні представник відповідача підтримав заявлене клопотання та просив його задовольнити. 
       Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 16 листопада 2020 року призначено по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової та моральної шкоди повторну судову пожежно-технічну експертизу, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, що знаходиться за адресою: 03057. м. Київ. вул. Смоленська 6.
       Попереджено експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України.
       На вирішення експертизи поставлені наступні питання:
       1.Яка причина та механізм виникнення пожежі, яка мала місце 13 березня 2017 року в автомобілі Ford Focus 1.6і, 2010 року випуску, ідентифікаційний номер (VIN) НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 ?
       2.Займання якого саме горючого середовища (матеріалу, речовини) наявного в автомобілі Ford Focus 1.6і, 2010 року випуску, ідентифікаційний номер (VIN) НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 зумовило виникнення пожежі та чи було займання цього горючого середовища (матеріалу, речовини), результатом його загорання від будь-якого джерела запалювання або результатом самозаймання, само спалахування?
       Оплату повторної судової пожежно-технічної експертизи покласти на відповідача ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ).
       Провадження по справі зупинено до закінчення проведення експертизи.
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить ухвалу суду скасувати та направити справу до подальшого розгляду до суду першої інстанції .

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи та висновки суду не відповідають встановленим обставинам.

Згідно з частиною 3 статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з положенням частини 2 статті 374 ЦПК України підставами апеляційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог частини 1 статті 367 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку суд переглядає справу за наявними і ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Постановляючи ухвалу про призначення по справі судової почеркознавчої експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що від одержаного висновку в певній мірі залежить результат прийняття рішення з даного спору. 

Проте, колегія суддів у повній мірі не може погодитися з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Статтею 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. При цьому, суд має сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Пунктами 2, 3 частиною 1 статті 43 ЦПК України передбачено право учасників справи подавати докази та брати участь у їх дослідженні, подавати заяви та клопотання.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно з ч.ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч. 7 ст. 81 ЦПК України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору за власною ініціативою, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим кодексом.

Як визначено у ч.ч. 1, 2 ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Частиною 1 статті 104 ЦПК України встановлено, що про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Отже, судова експертиза призначається у разі потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування.

Згідно ст.113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Відповідно до пункту 1.2.11 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5), згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.

Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Згідно пункту 3.6 Інструкції, у разі призначення експертизи (залучення експерта) для проведення додаткової або повторної експертизи, крім матеріалів, зазначених у пункті 3.3 цього розділу, до експертної установи (експертові) надаються також висновки попередніх експертиз з усіма додатками (фотознімками, порівняльними зразками тощо), а також додаткові матеріали, що стосуються предмета експертизи, які були зібрані після надання первинного висновку.

У разі необхідності проведення додаткової або повторної експертизи у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються мотиви та підстави для її призначення.

За змістом пункту 4.15 Інструкції, у дослідницькій частині висновку експерта при проведенні повторної експертизи вказуються причини розбіжностей з висновками попередніх експертиз, якщо такі розбіжності мали місце.

Висновок експерта визнається неповним, якщо досліджено не всі надані йому об`єкти або не дано вичерпних відповідей на всі поставлені перед експертом питання. Висновок експерта визнається неясним, якщо він викладений нечітко або носить непевний, неконкретний характер.

Повторною визнається судова експертиза, у проведенні якої експерт досліджує ті ж самі об`єкти і вирішує ті ж самі питання, які досліджувалися і вирішувалися у первинній судові експертизі.

Нові об`єкти на дослідження повторної судової експертизи подаватися не можуть, так само як не можуть ставитися на її вирішення питання, які не розглядалися попередньою експертизою.

Повторна судова експертиза призначається з ініціативи суду або за клопотанням учасників процесу, якщо висновок експерта визнано необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи, або коли він викликає сумнів у його правильності, або за наявності істотного порушення норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав сторін чи інших осіб.

Повторну судову експертизу може бути призначено також, якщо є розходження у висновках кількох експертів і їх неможливо усунути шляхом одержання додаткових пояснень експертів у судовому засіданні.

Повторну судову експертизу слід доручати іншому експерту (експертам).

Як роз`яснено у п. 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30 травня 1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», в ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта.

Як вбачається із матеріалів справи, ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 17.07.2019 року було призначено по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової та моральної шкоди судову пожежно-технічну експертизу, проведення якої доручити експертам Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз за адресою: 49000, м. Дніпро, вул. Набережна Січеславська, 17/361.
       Попереджено експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України.
       На вирішення експертизи поставлені наступні питання:
       1.Який осередок виникнення горіння та причина пожежі автомобіля Ford Focus 1.6і, 2010 року випуску, ідентифікаційний номер (VIN) НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , належного на праві власності ОСОБА_1 , що мала місце ІНФОРМАЦІЯ_1 ?
       2.Чи не є причиною виникнення пожежі аварійний стан електричної мережі (коротке замикання, перевантаження тощо)?
       3.Займання якого саме горючого середовища (матеріалу, речовини) наявного в автомобілі Ford Focus 1.6і, 2010 року випуску, ідентифікаційний номер (VIN) НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 зумовило виникнення пожежі та чи було займання цього горючого середовища (матеріалу, речовини), результатом його загорання від будь-якого джерела запалювання або результатом самозаймання, самоспалахування.
       В розпорядження експертів направити копію цієї ухвали від 17 липня 2019 року.
       Оплату судової пожежно-технічної експертизи – питання 1 покладено на позивача ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 ).
       Оплату судової пожежно-технічної експертизи – питання 2-3 покладено на відповідача ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ).
       За вимогою експерта, зобов`язано позивача ОСОБА_1 надати експертам для дослідження автомобіль Ford Focus 1.6і, 2010 року випуску, ідентифікаційний номер (VIN) НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , а також речовини, які містяться в паливних баках вказаного автомобіля, що призначені для заправки бензину та пропан-бутанової суміші.
       Провадження по справі зупинено до закінчення проведення експертизи.
       09 січня 2020 року на адресу суду надійшов висновок № 3371-19 від 23.12.2019 року судової пожежно-технічної експертизи по матеріалам цивільної справи № 199/3741/19, в дослідницькій частині якого зазначено:
       З першого питання: В результаті проведених досліджень встановлено, що на автомобілі ОСОБА_3 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , було встановлено газове обладнання, в якості палива використовувався зріджений нафтовий газ - пропан-бутан. «Осередок» пожежі-горіння виникло у внутрішньому просторі моторного відсіку автомобіля у місці розташування газового редуктора.
       З другого питання: Згідно проведенних обстежень та наданих матеріалів встановлено: на місці виникнення пожежі відсутні ознаки короткого замикання електропроводки. Тому версія виникнення пожежі від короткого замикання електропроводки не знайшла підтвердження.

       З третього питання: З пояснень власниці автомобіля стало відомо, що на передодні виникнення пожежі відбувалися перебої в переключенні виду палива (автоматичне переключення з бензину на газ відбулося через хвилину після запуску двигуна автомобіля, що недостатньо для прогрівання охолоджуючої рідини до рекомендуємо!' робочої температури). При експлуатації автомобіля на газу, без попереднього нагріву двигуна до температури 40-50 С на бензині, відбувається пересихання резинових манжетів та ущільнювачів паливної системи (газової) та вихід її з ладу, що може призвести до виникнення пожежі.

Враховуючи вищевикладене, обставини, що передували виникненню пожежі та її розвиток у просторі і часі можно зробити висновок, що найбільш вірогідною причиною виникнення горіння є розгерметизація газової паливної системи автомобіля. Газова суміш загорається легше ніж бензинова. Витік газу привів до загорання газоповітряної суміші та виникнення пожежі.
Так, висновок експерта № 3371-19 від 23.12.2019 року містить відповіді на питання суду, містить дослідницьку частину з посиланням на об`єкти, які досліджувались, їх характеристики та підстави, з яких виходив експерт при викладенні своїх висновків.
В свою чергу, відповідачем не наведені переконливі докази того, що такий висновок викликає сумніви у його правильності.
Зокрема, посилаючись в заяві на те, що висновки експерта не надав відповіді на поставленні питання не відповідають дійсності.
       Фактично зміст заяви про призначення повторної експертизи свідчить про те, що відповідач не згоден з висновками експерта. 

       Щодо доводів заяви щодо неясності висновку експерта, то це питання може бути вирішено шляхом призначення додаткової експертизи, яка доручається відповідно до ч.1 ст. 113 ЦПК України тому самому чи іншому експерту, а не шляхом призначення повторної експертизи, оскільки відповідно до змісту частини 2 статті 113 ЦПК України неповнота чи неясність висновку не є підставою для призначення по справі повторної експертизи. 

Відповідно до вимог ст. 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. 

Однак, ухвала суду про призначення саме повторної судової експертизи не містить мотивів з яких суд дійшов висновку про необгрунтованість висновку експерта або такого, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності.

        Колегія суддів вважає, що місцевим судом при ухваленні оскаржуваної ухали було порушено норми процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали. Тобто, були відсутні підстави для задоволення клопотання і призначення саме повторної судової пожежно-технічної експертизи, а тому й відсутні підстави для зупинення провадження у справі відповідно до пункту 5 частини 1статті 252 ЦПК України.
Ураховуючи викладене, ухвала місцевого суду підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 259,268,374,379,381-384 ЦПК України, колегія суддів, –

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 – задовольнити.
Ухвалу Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 16 листопада 2020 року про призначення експертизи – скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий О.В. Свистунова

Судді: Т.П. Красвітна

І.А. Єлізаренко