Справа № 991/828/21
Провадження № 1-кс/991/851/21

УХВАЛА
9 лютого 2021 року 	місто Київ	

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , розглянув скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність Генерального прокурора та уповноважених службових осіб Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) відомостей про кримінальне правопорушення.

08.02.2021 Вищим антикорупційним судом отримано вказану скаргу. Відповідно до її змісту 17.12.2020 ОСОБА_2 подав до Генерального прокурора заяву про вчинення злочину, передбаченого ст. 382 Кримінального кодексу України – невиконання судового рішення. Однак, листом начальника першого відділу організації процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення у територіальних підрозділах Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 від 26.12.2020 його скаргу надіслано для розгляду до Київської міської прокуратури.
Скаржник зазначає, що в порушення вимог ст. 214 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК) відомостей за його заявою до ЄРДР внесено не було.
Тому він, зокрема, просить витребувати з Київської міської прокуратури матеріали його скарги, продовжити строк звернення до суду, оскільки діяли карантинні обмеження, а також зобов`язати Генерального прокурора, прокурора ОСОБА_3 , а також посадових осіб Київської міської прокуратури внести до ЄРДР відомості про злочин за його заявою.
Дослідивши подану скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя робить висновок про необхідність її повернення з огляду на таке.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК на досудовому провадженні, серед іншого, може бути оскаржена бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення.
Частина перша статті 304 КПК встановлює десятиденний строк, упродовж якого особа має право звернутися зі скаргою на таку бездіяльність прокурора.
Згідно з частиною другою цієї ж статті скарга повертається, якщо, зокрема, вона не підлягає розгляду в цьому суді (1) та/або подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення (2).
1. За результатами вивчення матеріалів скарги, слідчий суддя встановив, що вона не підлягає розгляду у Вищому антикорупційному суді.
Відповідно до ч. 2 ст. 33-1 КПК слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті.
Вона встановлює, що Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження, стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 КПК.
Примітка до статті 45 КК України, в свою чергу, визначає, що корупційними кримінальними правопорушеннями є злочини, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368, 368-3-369, 369-2, 369-3 цього Кодексу.
В той же час, із заяви про злочин вбачається, що, на думку заявника, було вчинено злочин, передбачений ст. 382 КПК, що не входить до кримінальних правопорушень, що є предметно підсудними Вищому антикорупційному суду. 
Тобто слідчий суддя вказаного суду не уповноважений здійснювати судовий контроль у цій справі.
При цьому, за правилами територіальної підсудності (ст. 32 КПК) судовий контроль за скаргою має здійснюватися слідчим суддею Печерського районного суду м.Києва, у межах територіальної юрисдикції якого розташований Офіс Генерального прокурора.
2. Також ОСОБА_2 порушено строк для оскарження бездіяльності прокурорів. Слідчий суддя не вбачає підстав для його поновлення.
Закон встановлює десятиденний строк для оскарження до суду бездіяльності, зокрема, прокурора (ч. 1 ст. 304 КПК).
В свою чергу, предметом оскарження у даному випадку є бездіяльність певної службової особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_2 . При цьому, КПК закріплює наступну процедуру початку досудового розслідування. Так, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР (ч. 1 ст. 214 КПК).
Тобто десятиденний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, у який закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей про кримінальне правопорушення.
Водночас, із поданої скарги неможливо встановити, коли Офіс Генерального прокурора отримав заяву ОСОБА_2 про вчинення злочину, оскільки до скарги додано лише примірник такої заяви, на якій відсутня будь-яка відмітка про отримання її прокуратурою. Також заявник не додає до скарги конверт, на якому міг би бути зазначений рекомендований номер відправлення поштової кореспонденції.
У своїй скарзі заявник зазначає, що згідно з повідомленням Укрпошти заяву про злочин було вручено відповідній особі Офісу Генерального прокурора 21.12.2020. Однак, навіть беручи до уваги цю дату як початкову, строк на оскарження бездіяльності прокурорів закінчився ще 04.01.2021, тобто більше місяця назад.
Слід зазначити, що КПК пов`язує строк оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, саме з моментом початку такої бездіяльності, а не з часу повідомленням особи про результати розгляду заяви.
ОСОБА_2 у прохальній частині своєї скарги просить продовжити строк звернення до суду, оскільки діяли карантинні обмеження.
На переконання слідчого судді, зазначена скаржником причина, чому він просить поновити строк на оскарження бездіяльності прокурорів, виходить за межі категорії об`єктивних обставин, що зашкодили виконанню вимог ч. 1 ст. 304 КПК.
Стаття 116 КПК передбачає, що процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки, а вимоги ст. 117 КПК зобов`язують суд поновити за клопотанням заінтересованої особи процесуальний строк, пропущений із поважних причин.
Під поважними причинами пропущення процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати скаргу у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала скаргу, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Зазначені обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.
В свою чергу, ОСОБА_2 не уточняє, які саме обмеження спричинили неможливість звернення зі скаргою вчасно, адже на час карантину, спричиненого гострою респіраторною хворобою COVID-19, послуги поштового зв`язку діяли у звичайному режимі. Більше того, КПК передбачає можливість звернення до суду зі скаргою у електронному вигляді за умови наявності електронного цифрового підпису. До того ж, до скарги він не додає та не зазначає жодних доказів, що підтверджували б поважність причин пропуску строку.
За вказаних обставин, матеріали поданої скарги підлягають поверненню особі, яка її подала.
На підставі викладеного, слідчий суддя постановив:

- скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність Генерального прокурора та уповноважених службових осіб Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення, повернути особі, яка її подала;
- копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала скаргу, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду впродовж п`яти днів з дня отримання її копії.
Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя                                                                 ОСОБА_1