ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2021 року 
м. Київ
справа № 640/1667/19
адміністративне провадження № К/9901/1272/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
головуючого  - Бучик А.Ю.,
суддів - Берназюка Я.О., Мороз Л.Л.,

розглянувши в порядку письмового провадження  касаційну скаргу Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.08.2019 (суддя Добрівська Н.А.) та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.12.2019 (колегія суддів: Собків Я.М., Степанюк А.Г., Федотов І.В.) у справі №640/1667/19 за позовом Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі головного інспектора будівельного нагляду відділу за діяльністю уповноваженого органу з питань архітектури та містобудування департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Гончарова В.В., третя особа - ОСОБА_1 , про зобов`язання вчинити дії,
ВСТАНОВИВ:
Позивач Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноваженого органу з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Гончарова Володимира Валерійовича, третя особа: ОСОБА_1 , про визнання протиправним та скасування рішення Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноваженого органу з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Гончарова Володимира Валерійовича від 13.07.2018 року про скасування дії наказу № 194 від 05.03.2018 "Про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомості у місті Києві".
Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 27.08.2019, залишеною без  змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.12.2019, позовну заяву повернуто позивачу.       
Не погоджуючись з судовими рішеннями,  позивач  подав касаційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судами норм процесуального права, просить  їх скасувати  та направити справу на продовження розгляду до суду першої інстанції.
Касаційна скарга обґрунтована тим, що до повноважень позивача відноситься присвоєння поштових адрес нерухомого майна, а тому скасування наказу про присвоєння поштової адреси є рішенням, яке прийнято в межах державного архітектурно-будівельного  нагляду щодо об`єкту нагляду, яким є позивач в правовідносинах із відповідним органом контролю. Вказує, що згадані підстави та мотиви для звернення до суду з відповідним позовом зазначені в позовній заяві та додаткових обґрунтуваннях, що подані на виконання вимог ухвал про залишення позовної заяви без руху.
Ухвалою Верховного Суду від  17.01.2020 відкрито касаційне провадження.
Відзив на касаційну скаргу не надходив.
Заслухавши суддю - доповідача, колегія суддів дійшла до висновку, що касаційна скарга  підлягає задоволенню з таких підстав.
Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 19.02.2019 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачеві п`ятиденний строк з дня одержання даної ухвали для усунення недоліків шляхом: шляхом подання до суду належних доказів на підтвердження сплати судового збору у розмірі 1921,00 грн.; заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з посиланням на обставини, які перешкоджали позивачу звернутись до суду із відповідним позовом з дотриманням строку, встановленого абз.2 ч.2 ст.122 КАС України, наведення доводів на обґрунтування поважності причин пропуску строку та надання доказів на підтвердження таких доводів.
05.03.2019 позивачем до суду подано клопотання про поновлення строку на звернення до адміністративного суду, а також додано платіжне доручення про сплату судового збору.
Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 16.05.2019 повторно залишено позовну заяву без руху із продовженням встановленого позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду нормативно обґрунтованих письмових пояснень (обов`язково з посиланням на конкретну норму закону чи іншого підзаконного нормативно-правового акту) з питання наявності у позивача права на звернення до суду із вимогою про визнання протиправним та скасування рішення Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноваженого органу з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Гончарова Володимира Валерійовича від 13.07.2018 про скасування дії наказу № 194 від 05.03.2018.
03.06.2019 позивачем подано письмові пояснення, з яких вбачається, що позивач є об`єктом нагляду з боку відповідача, а також перераховано покладені на нього завдання. Крім того, вказано, що Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) діяв в межах визначених законом, а Державна архітектурно-будівельна інспекція своїм рішенням вийшла за межі наданих повноважень, а тому позивач вважає, що Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) має право на звернення до суду для захисту своїх законних прав та інтересів.   
Постановляючи оскаржувану ухвалу про повернення позовної заяви, суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, виходив з того, що позивач у встановлений строк не виконав вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху, а саме не надав належних нормативно обґрунтованих письмових пояснень з питання наявності у позивача права на звернення до суду.
Колегія суддів, дослідивши спірні правовідносини, зазначає таке.
У п.5 ч.5 ст. 160 КАС України встановлено, що в позовній заяві зазначаються виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
В свою чергу згідно п. 8 частини першої ст. 3 КАС позивач -  особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано адміністративний позов до адміністративного суду, а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подана позовна заява до адміністративного суду.
Згідно з ч.4 ст.5 КАС України суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.
Отже, за змістом наведених норм до адміністративного суду за зверненням суб`єкта владних повноважень може бути подано позов лише у випадку спору між суб`єктами владних повноважень з приводу реалізації їхньої компетенції у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень, а також, коли право звернення до суду з позовом до іншого суб`єкта владних повноважень надано такому суб`єкту законом.
Винятком є компетенційний спір. Втім, хоча формально цей спір вирішується у позовному провадженні, по суті це не є спором про право. Натомість у такому судовому процесі суд дає тлумачення законодавства, роз`яснюючи межі компетенції органів.
При цьому під компетенційним спором слід розуміти спір між суб`єктами владних повноважень з приводу реалізації їхньої компетенції у сфері управління (публічної адміністрації), у тому числі - делегованих повноважень. Особливість судового розгляду компетенційних спорів зумовлена необхідністю вирішення питання про те, чи належним чином реалізована компетенція відповідача та чи не порушена при реалізації повноважень відповідача компетенція позивача.
Також для звернення до адміністративного суду суб`єкт владних повноважень як позивач повинен відповідати основним умовам, а саме: такий суб`єкт має бути наділений повноваженнями для звернення до суду.
З матеріалів справи вбачається, що  предметом спору  в цій справі є рішення Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноваженого органу з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Гончарова Володимира Валерійовича від 13.07.2018 року про скасування дії наказу № 194 від 05.03.2018 "Про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомості у місті Києві", яке, в свою чергу, прийняте Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).
Згідно з положеннями частини першої статті 41-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.
Частиною другою статті 41-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Згідно з положеннями частини третьої статті 41-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду: 1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об`єктами нагляду; 2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади; 3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду; 4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; 5) залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.
Відповідно до частини четвертої статті 41-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: 1) видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 2) притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону; 3) ініціювати притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності; 4) вносити подання про звільнення посадової особи об`єкта нагляду до органу, який здійснив його призначення; 5) вносити подання про позбавлення права виконувати певні види робіт посадової особи об`єкта нагляду до органу, яким таке право надавалося; 6) скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.
Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 № 698.
Відповідно до пункту 2 Порядку № 698 нагляд здійснюється ДАБІ через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок. Перевірки проводяться головним інспектором будівельного нагляду або кількома головними інспекторами будівельного нагляду.
Згідно з пунктом 3 Порядку № 698 основними завданнями нагляду є: 1) виявлення, припинення та запобігання порушенню уповноваженими органами містобудування та архітектури, визначеними відповідно до статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність", органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними відповідно до статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності; 2) скасування чи зупинення дії рішень, прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об`єктами нагляду, зокрема щодо документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування або анулювання зазначених документів; 3) притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності відповідно до закону.
Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється посадовими особами ДАБІ України (суб`єкт нагляду) з метою перевірки дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, іншими органами (об`єкт нагляду), що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності. Тобто, правовідносини, що виникають між суб`єктом та об`єктом нагляду носять публічно-владний характер.
Відповідно до Положення про Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 27.01.2011 № 90 із змінами і доповненнями, внесеними розпорядженнями Київської міської державної адміністрації від 16.11.2012 N 2052, від 29.12.2017 N 1550, Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Департамент) є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), підпорядковується Київському міському голові, підзвітний та підконтрольний Київській міській раді, а з питань виконання функцій державної виконавчої влади - Міністерству регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України.
Відповідно до пункту 6.42 Положення Департамент надає пропозиції, зокрема, щодо зокрема  питань присвоєння поштових адрес об`єктам містобудування.
Затверджене рішенням Київської міської ради від 22.05.2013 №337/9394 Положення про реєстр адрес у місті Києві розроблено на основі Закону України від 21.05.1997      № 280/97-ВР "Про місцеве самоврядування в Україні", Закону № 3038-VI, постанови КМУ від 25.05.2011 № 559 "Про містобудівний кадастр", рішення Київської міської ради від 24.05.2012 № 588/7925 "Про Службу містобудівного кадастру", рішення Київської міської ради від 20.09.2012 № 70/8354 "Про затвердження Міської цільової програми створення та впровадження Містобудівного кадастру міста Києва на 2013 - 2015 роки" і встановлює на території міста Києва єдиний порядок присвоєння, реєстрації адрес об`єктів нерухомості (далі - адреса) та всіх змін у них, включаючи анулювання, а також порядок ведення реєстру адрес у місті Києві (далі - Реєстр адрес) як одного із основних інформаційних ресурсів системи Містобудівного кадастру міста Києва.
Приписами пунктів 4.1, 4.2 Положення визначено, що присвоєння поштових адрес об`єктам нерухомого майна здійснюється шляхом видання розпорядчих документів Департаментом містобудування та архітектури або районними в місті Києві державними адміністраціями з подальшим їх внесенням до Реєстру адрес. 
Отже, за вказаним Положенням саме Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) уповноважений орган щодо присвоєння поштової адреси нерухомому майну, а тому позивач є об`єктом нагляду у сфері містобудівної діяльності.
Відтак, оскаржуване рішення від 13.07.2018 "Про скасування дії наказу № 194 від 05.03.2018 "Про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомості у місті Києві" є таким, що прийняте  за результатами нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві, а тому позивач наділений правом його оскарження.
Про вказані  підстави звернення до суду з цим позовом позивач наводив в позовній заяві та на виконання ухвали про залишення без руху.
На підставі викладеного колегія суддів доходить висновку, що позовну заяву позивачу повернуто безпідставно, з порушенням норм процесуального права, а тому судові рішення підлягають скасуванню з направленням справи на продовження розгляду до суду першої інстанції.
Відповідно до ч. 1 ст. 353  КАС України  підставою для скасування ухвали судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі. 
Керуючись ст.ст. 345, 349, 353, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, -
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) задовольнити.
Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.08.2019 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.12.2019 скасувати.
Справу № 640/1667/19 направити на продовження розгляду до суду першої інстанції.
Постанова є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                                                                А.Ю. Бучик

Судді                                                                                                          Я.О. Берназюк

                                                                                                    Л.Л. Мороз