ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/24641/19                                                     Суддя (судді) першої інстанції: Шевченко Н.М.
                                                                                              Суддя-доповідач: Губська Л.В.
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
            01 березня 2021 року                                                                                         м. Київ
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
          Головуючого судді:                                        Губської Л.В., 
          суддів:                                                            Карпушової О.В., Степанюка А.Г.,
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 грудня 2020 року по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Інфо Гео Тренд» до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-
В С Т А Н О В И В:
Товариство з обмеженою відповідальністю «Інфо Гео Тренд» звернулося до суду з даним позовом, в якому просило   визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 10.09.2019 №  001733405. 
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення, яким зменшено від`ємне значення, що зараховується до складу податкового кредиту, прийнято без урахування істотної обставини - коригування до податкової декларації, з огляду на що, таке рішення є протиправним та підлягає скасуванню.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 грудня 2020 року адміністративний позов задоволено у повному обсязі.
Не погодившись з таким рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нове рішення про відмову у задоволені адміністративного позову. В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що з поданих позивачем декларацій та уточнень до них неможливо визначати від`ємне значення, що зараховується до складу податкового кредиту станом на червень 2019 року в розмірі - 6667,00 грн., оскільки від`ємне значення, що переноситься на наступний звітний період в декларації за травень 2019 року становить 0,00 грн.
Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін, вказуючи на його правомірність та  безпідставність доводів, викладених в апеляційній скарзі.
Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України справу розглянуто в порядку письмового провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів вважає, що скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як установлено судом першої інстанції і підтверджується матеріалами справи, службовими особами ГУ ДФС у м. Києві проведено камеральну перевірку даних, задекларованих у податковій звітності з ПДВ ТОВ «Інфо Гео Тренд» за червень 2019 року.
За наслідком даної перевірки складено акт № 8412/1/26-15-12-06 від 19.08.2019, в якому описані порушення, що призвели до завищення суми, яка підлягала зарахуванню до складу податкового кредиту на суму 6667,00 грн.
Надалі, на підставі висновків акту перевірки податковим органом відносно ТОВ «Інфо Гео Тренд» винесено податкове повідомлення-рішення від 10.09.2019 №001733405 про зменшення розміру від`ємного значення суми ПДВ на 6667,0 грн.
Вказане податкове повідомлення-рішення є предметом цього позову, оскільки позивач вважає його протиправним.
Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з ч.ч. 1,2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суд першої інстанції, задовольняючи адміністративний позов, дійшов висновку про неправомірність дій та рішення контролюючого органу з огляду на неприйняття до уваги  уточненої декларації за травень 2019 року, поданої позивачем.
З таким висновком суду першої інстанції колегія суддів погоджується з огляду на наступне.
Так, статтею 200 Податкового кодексу України (далі - ПК України) передбачено загальний порядок визначення та використання від`ємного значення з податку на додану вартість, який полягає в автоматичному направленні такого від`ємного значення попередніх періодів у зменшення податкових зобов`язань з податку на додану вартість, які підлягають сплаті за результатами поточного декларування з податку на додану вартість.
Наказом Міністерства фінансів України від 28 січня 2016 року №21, який зареєстрований у Міністерстві юстиції України 29 січня 2016 року за №159/28289, затверджено Порядок заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість (далі - Порядок №21), а також форму декларації з податку на додану вартість, уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок, а також розрахунок податкових зобов`язань, нарахованих отримувачем послуг, не зареєстрованим як платник податку на додану вартість, які постачаються нерезидентами, у тому числі їх постійними представництвами, не зареєстрованими платниками податків, на митній території України.
Відповідно до пункту 6 розділу ІІІ Порядку №21 платник податку самостійно обчислює суму податкового зобов`язання, яку зазначає в податковій звітності. Дані, наведені в податковій звітності, мають відповідати даним бухгалтерського та податкового обліку платника.
Пунктом 4 розділу V Порядку №21 встановлено, що у рядку 16 відображається від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду.
У рядок 16.1 переноситься значення рядка 21 декларації за попередній звітний (податковий) період.
У рядку 16.2 вказуються суми збільшення/зменшення залишку від`ємного значення за результатами уточнюючих розрахунків, поданих протягом звітного (податкового) періоду.
У разі заповнення рядків 16.2 та/або 16.3 обов`язковим є заповнення таблиці «Збільшено/зменшено залишок від`ємного значення за результатами перевірки контролюючого органу на підставі податкового повідомлення-рішення та/або уточнюючого розрахунку».
У разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених   статтею 102   цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку (п. 50.1 ст. 50 ПК України).
Так, керуючись нормами чинного законодавства, позивач 12.08.2019 направив до контролюючого органу  уточнюючий розрахунок за червень 2019 року, а 13.08.2019 уточнюючий розрахунок за травень 2019 року, що підтверджується квитанціями про прийняття уточнюючих розрахунків та не заперечується відповідачем.
Контролюючий орган в акті перевірки від 19.08.2019 зазначив, що в декларації з ПДВ за травень 2019 року значення рядка 21 (сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного податкового періоду (рядок 19.1 + 20.3 декларації) (переноситься до рядка 16.1 декларації наступного звітного (податкового) періоду) становить 0,00 гривень.
В уточнюючому розрахунку за червень 2019 року сума податкового кредиту (рядок 16.1 декларації) становила 6667,00 грн. Посилаючись на помилковість зазначення в рядку 21 звітної декларації за травень 2019 року показника « 0,00 грн.», 13.08.2019 позивачем направлено уточнюючий розрахунок за травень 2019 року, в якому суму податкового кредиту в розмірі 6667,00 грн. внесено до рядку 21 декларації.
Отже, згадана сума є від`ємним значенням та зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду (рядок 16.1 декларації) - червень 2019.
За даних обставин колегія судді погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що значення 0,00 грн. рядку 21 в декларації з ПДВ за травень 2019 року є помилковим, оскільки уточнюючим розрахунком, поданим позивачем 13.08.2019, значення рядку 21 декларації змінено,що контролюючим органом не взято до уваги і , що, в свою чергу, вплинуло на правомірність прийнятого рішення.
В обсязі встановлених у цій справі фактичних обставин колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення справи, тобто прийняте рішення відповідає матеріалам справи та вимогам закону, і не підлягає скасуванню.
Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст. ст. 243, 250, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві- залишити без задоволення.
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 грудня 2020 року - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги до Верховного Суду.

Головуючий-суддя:                                                                                Л.В. Губська
Судді:                                                                                                    О.В. Карпушова
                                                                                                              А.Г. Степанюк