ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/26286/19                                          Суддя першої інстанції: Головань О.В.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  11 березня 2021 року                                                                           м. Київ
          
Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
судді-доповідача          - Степанюка А.Г.,
суддів                    - Губської Л.В., Епель О.В.,
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Київській області на прийняте у порядку письмового провадження рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 грудня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування наказу і висновку,-

В С Т А Н О В И Л А:
У грудні 2019 року ОСОБА_1 (далі - Позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління Національної поліції в Київській області (далі - Відповідач, ГУ НП в Київській області) про:
- визнання протиправними дій щодо притягнення Позивача до дисциплінарної відповідальності;
- визнання протиправним та скасування наказу ГУ НП в Київській області від 21.11.2019 року №2548 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУ НП в Київській області» в частині ОСОБА_1 ;
- визнання протиправним та скасування висновку службового розслідування ГУ НП в Київській області відносно ОСОБА_1 .
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.12.2020 року позов задоволено частково - визнано протиправним та скасовано пункт 3 наказу ГУ НП в Київській області від 21.11.2019 року №2548 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУ НП в Київській області» відносно ОСОБА_1 .. У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.
При цьому, задовольняючи позовні вимоги в частині, суд першої інстанції виходив з того, що матеріали службового розслідування не дають можливості встановити наявність складу дисциплінарного правопорушення саме у діях ОСОБА_1 , у зв`язку з чим притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності є необґрунтованим.
Відмовляючи у задоволенні іншої частини позовних вимог, суд зазначив, що дії щодо притягнення особи до відповідальності оцінювалися у рамках вирішення питання про правомірність оскаржуваного наказу, а висновок службового розслідування не є тим рішенням, яке створює будь-які юридичні факти для Позивача.
Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, Відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та прийняти нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити. В обґрунтування своїх доводів зазначає, що матеріалами службового розслідування підтверджується інформація щодо порушень службової дисципліни окремими працівниками ВПН УКЗ ГУ НП в Київській області, що було залишено поза увагою суду.
Після усунення визначених в ухвалі від 15.01.2021 року про залишення апеляційної скарги без руху недоліків ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.02.2021 року відкрито апеляційне провадження у справі та встановлено строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу.
Відзиву на апеляційну скаргу не надійшло.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 10.03.2021 року справу призначено до розгляду у порядку письмового провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Оскільки рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог про не є предметом апеляційного оскарження, судова колегія вважає за необхідне здійснювати перевірку законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції у межах доводів та вимог апеляційної скарги ГУ НП в Київській області.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з такого.
Як вбачається з матеріалів справи та було встановлено судом першої інстанції, ОСОБА_1 з 26.07.2008 року проходить службу в органах внутрішніх справ, а з 07.11.2015 року обіймає посаду старшого інспектора відділу професійного навчання управління кадрового забезпечення ГУ НП в Київській області.
Наказом ГУ НП в Київській області № 2548 від 21.11.2019 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУ НП у Київській області» старшого інспектора відділу професійного навчання управління кадрового забезпечення ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_1 попереджено про неповну службову відповідність (п. 3).
Передумовою притягнення Позивача до дисциплінарної відповідальності стало таке.
До ГУ НП в Київській області надійшла доповідна записка «Про результати перевірки організації службової підготовки в органах і підрозділах ГУНП в Київській області» щодо можливих порушень службової дисципліни окремими працівниками ГУНП в Київській області, у зв`язку з чим наказом від 15.10.2019 року №2239 призначено службове розслідування та створено дисциплінарну комісію.
18.11.2019 року начальником ГУ НП в Київській області затверджено висновок службового розслідування за фактом можливих порушень службової дисципліни окремими працівниками ГУНП в Київській області, в якому зафіксовано наступне:
«У період з 13 по 23 серпня 2019 року здійснено перевірку організації службової підготовки в органах та підрозділах ГУНП в Київській області, якою встановлено, що в усіх перевірених підрозділах службова підготовка з поліцейськими організована з порушенням вимог наказу МВС від 26.01.2016 р. №50 "Про затвердження Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України".
Журнал обліку результатів здачі заліків зі службової підготовки перед призначенням на вищі посади та з вогневої підготовки перед закріпленням за поліцейськими вогнепальної зброї, заведений у відділі тільки 07.08.2019 р.
Крім того, у порушення вимог р. XVIII Положення в указаному журналі систематично неправильно оцінюються результати службової підготовленості поліцейських, а саме: некоректно працівниками відділу виставляється загальна оцінка з вогневої підготовки та загальна оцінка зі службової підготовки.
В журналі обліку інструктажів та медичного огляду від 06.06.2018 р. №59 відсутні підписи, посада, прізвище особи, яка проводить медичний огляд на зайняттях з фізичної підготовки, перед фізичним навантаженням поліцейських.
У журналі реєстрації інструктажів з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю відсутні відмітки про проведення інструктажу під час проведення навчальних стрільб, а саме: відсутні спеціальні звання, посада, прізвище, ініціали та підписи особи, яка інструктує.
У порушення вимог п. 8 р. XII Положення відомості щодо результатів оцінювання кожного поліцейського у ході складання заліків зі службової підготовки за підсумками 2018 навчального року не направлялися до підрозділів поліції для внесення інформації, що в них міститься, до карток обліку.
Крім того, вказані відомості для перевірки надані не були.
У порушення вимог п. 8 р. XII Положення навчально-перевірочні збори, відповідно до доручення ГУНП від 14.01.2019 р. №84/109/01/12-19 "Про проведення навчально-перевірочних зборів та складання заліків зі службової підготовки в індивідуальному порядку", навчально-перевірочні збори з поліцейськими, незважаючи на графік, в якому зазначено термін їх проведення з 14.01 по 30.03.2019 р., проводилися, згідно з відомостями обліку успішності прийняття комплексних заліків у період з 14.01 по 11.05.2019 р.
У той же час, проведення таких зборів протягом першого кварталу нового навчального року дозволяється лише у виняткових випадках.
Будь-яких документів на продовження терміну проведення навчально-перевірочних зборів у відділі немає.
Як наслідок, у порушення вимог п. 15 р. ІІ Положення, звіт за результатами навчання поліцейських на таких зборах, який до 15 квітня 2019 року направляється до ДКЗ НПУ, не був підготовлений та надісланий.
Заняття з тактичної підготовки та безпеки життєдіяльності з працівниками ГУНП в Київській області під час навчально-перевірочних зборів у період з 14.01 по 24.01 не проводилися. Відсутні оцінки у відомостях про результати оцінювання поліцейських після завершення такого виду навчання.
У той же час, у відомостях, починаючи з 25.01.2019 р., з`явилася "тактична підготовка" та не передбачений вимогами Положення такий розділ як "функціональна підготовка".
Крім цього, встановлено, що в цих відомостях загальна оцінка з вогневої підготовки та загальна оцінка зі службової підготовки виставлена з порушенням вимог р. XV та XVIII Положення (критерії оцінки), а також наявні незаповнені графи (без оцінок та будь-яких приміток).
У порушення вимог п. 3 р. V Інструкції у відомостях результатів оцінювання поліцейських після завершення навчання на навчально-перевірочних зборах виставлені оцінки зі стрільби поліцейським, які показали незадовільні знання з теоретичної частини вогневої підготовки та не виконали норматив з вогневої підготовки.
У порушення вимог п. 2 р. ІІІ Положення питання, що стосуються службової підготовки поліцейських, на розгляд при керівництві ГУНП в Київській області виносилися лише 1 раз (протокол оперативної наради ГУ від 07.06.2019 р. №25).
У порушення вимог п. 1 розділу ІІ Положення у відділі відсутня облікова та планова документація зі службової підготовки, а саме: контрольно-наглядова справа та тематичний план на 2019 навчальний рік.
У порушення вимог п. 4 р. ІІ Положення у наказі ГУНП від 11.01.2019 р. №54 "Про організацію службової підготовки поліцейських ГУНП в Київській області у 2019 році" не здійснено розподіл інструкторів з особистої безпеки тренінгового центру за структурними підрозділами ГУНП, а також не визначено працівників, відповідальних за організацію службової підготовки в них.
У порушення вимог п. 5 р. ІІІ Положення інструктори не беруть участі в проведенні практичних занять із вогневої, тактичної та фізичної підготовки з особовим складом структурних підрозділів ГУНП.
У порушення вимог п. 4 р. IV Положення заняття з керівниками структурних (у тому числі, територіальних) підрозділів апарату та їх заступниками взагалі не проводяться.
У порушення вимог п. 3 р. IV Положення працівники відділу не забезпечують надання методичної та практичної допомоги в організації планування та проведення занять з усіх видів службової підготовки в структурних підрозділах ГУНП, а також не здійснюють контроль за станом організації цього виду професійного навчання.
З початку року працівниками відділу жодного разу не було перевірено Києво-Святошинський, Ірпінський та Броварський ВП ГУНП в Київській області та не надано їм методичної і практичної допомоги, що засвідчується відсутністю записів в книзі перевіряючих та з`ясовується в усній розмові з керівниками підрозділів.
В усіх перевіряємих підрозділах немає матеріалів про проведення додаткових занять з вивчення в системі службової підготовки наказу МВС України від 26.04.2019 р. №334 "Про затвердження Курсу стрільб для поліцейських та Норм витрат боєприпасів, пострілів, вибухових пакетів і гранат поліцейськими під час проведення практичних стрільб" та тактико-технічних характеристик пістолета-кулемета МР5-А3 (лист ДКЗ НПУ від 05.06.2019 №2805/12/7/01-2019 та від 11.07.2019 №3566/12/7/01-2019).
В той же час, до ДКЗ НПУ була надіслана інформація про проведення відповідних занять з поліцейськими ГУНП в Київській області (лист УКЗ ГУНП від 18.07.2019 №2000/109/12 та від 29.07.2019 №2072/109/12).
В порушення вимог п. 6 доповідних записок ГУ від 13.06.2019 р. №1675/109/12 та від 04.07.2019 р. №1874/109/12 контрольні перевірки стану організації службової підготовки в Обухівському та Васильківському ВП ГУНП в Київській області не проведені, до відповідальних осіб заходи реагування не застосовані.
При перевірці рапортів щодо закріплення зброї за поліцейськими встановлено, що за лейтенантом поліції Зозулею І.Л., слідчим Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області було закріплено вогнепальну зброю, не дивлячись на те, що він за знання заходів безпеки при поводженні зі зброєю отримав оцінку "задовільно", чим вкотре працівниками відділу порушено вимоги Інструкції.
У порушення вимог п. 7 р. ІІ Положення до тематичного плану зі службової підготовки на 2019 навчальний рік не включено загальнопрофільну підготовку.
У порушення вимог п. 9 р. ІІ Положення результати успішності поліцейських не заносяться у відповідний розділ журналу обліку відвідування та успішності поліцейських зі службової підготовки.
У порушення вимог п. 9 р. ІІ Положення особи, що проводять заняття, не ставлять підписи щодо їх проведення в усіх навчальних групах.
Опитаний старший інспектор відділу професійного навчання управління кадрового забезпечення   ГУНП в Київській області капітан поліції ОСОБА_1 , який пояснив, що службова підготовка в Головному управлінні проводиться відповідно до наказу МВС України від 26.01.2016 р. №50, внутрішніх наказів ГУ, письмових та усних вказівок керівництва, а також вказівок НПУ.
У діях старшого інспектора відділу професійного навчання управління кадрового забезпечення ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_1 вбачаються порушення ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 р. №2337-VIII, ст. 18 р. ІІІ Закону України "Про Національну поліцію", вимог Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 26.01.2016 р. №50, Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 р. №70, та невиконання своїх функціональних обов`язків, що виразилося у неналежній організації службової підготовки та професійного навчання особового складу ГУНП в Київській області, нездійсненні заходів щодо підвищення рівня професійної підготовки поліцейських, неналежному виконанні доручень керівництва у вказаному напрямку.».
За наслідками службового розслідування рекомендовано за вказані порушення старшого інспектора відділу професійного навчання управління кадрового забезпечення ГУ НП в Київській області капітана поліції ОСОБА_1 попередити про неповну службову відповідність.
На підставі встановлених вище обставин, здійснивши системний аналіз положень ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» (далі - Закон), ст. ст. 1, 11, 12, 13, 15, 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут), Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 року №893 (далі - Порядок №893), Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 року №893 (далі - Положення №893), а також Положення про організацію підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 26.01.2016 року №50 (далі - Положення №50), суд першої інстанції, дослідивши також посадову інструкції Позивача, прийшов до висновку про безпідставність прийняття оскаржуваного наказу в частині ОСОБА_1 , позаяк матеріали службового розслідування не містять доказів існування у діях поліцейського складу дисциплінарного проступку.
З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів не може не погодитися з огляду на таке.
Закон України «Про Національну поліцію» визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.
Відповідно до ст. 8 Закону поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України. Поліцейському заборонено виконувати злочинні чи явно незаконні розпорядження та накази. Накази, розпорядження та доручення вищих органів, керівників, посадових та службових осіб, службова, політична, економічна або інша доцільність не можуть бути підставою для порушення поліцейським Конституції та законів України.
За правилами п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Згідно ч. ч. 1-2 ст. 19 Закону поліцейський, який вчинив протиправне діяння несе дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Затверджений Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VIII Дисциплінарний статут Національної поліції України визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Приписи ч. ч. 1, 2 ст. 1 Дисциплінарного статуту визначають, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Зі змісту ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту випливає, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Згідно ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
За правилами ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень, зокрема, звільнення із служби в поліції.
Отже, службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені. 
Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.
З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.
Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.
Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.
Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.
Такий висновок щодо застосування наведених вище правових норм сформульовано у постановах Верховного Суду від 24.02.2020 року у справі №804/2711/17 та від 20.10.2020 року у справі № 340/1502/19.
Підстави проведення службового розслідування визначені статтею 14 Дисциплінарного статуту, за якою службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Згідно п. п. 1, 4 розд. ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
У наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).
Проект наказу про призначення службового розслідування та пропозиції щодо складу дисциплінарної комісії готує структурний підрозділ, яким установлено наявність підстав для проведення службового розслідування.
За рішенням уповноваженого керівника в межах повноважень підготовку проекту наказу про призначення службового розслідування може бути доручено іншому органу (підрозділу) поліції.
Склад дисциплінарної комісії визначається з урахуванням вимог статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначено Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року № 893.
За правилами п. п. 1, 4, 7, 13, 14 розд. V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.
Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.
У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.
Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.
У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.
Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку.
Як вірно встановлено судом першої інстанції, у межах спірних правовідносин службове розслідування проведено згідно наказу ГУ НП в Київській області від 15.10.2019 року №2239, прийнятого на підставі доповідної записки «Про результати перевірки організації службової підготовки в органах і підрозділах ГУНП в Київській області», що відповідає вимогам п. 1 розд. ІІ Порядку №893.
До того ж, Окружним адміністративним судом міста Києва вірно підкреслено, що у межах службового розслідування у ОСОБА_1 18.10.2019 року надавалися письмові пояснення щодо обставин службового розслідування, зміст яких також відображено у висновку службового розслідування. Відтак твердження Позивача про неповідомлення його про факт проведення службового розслідування є безпідставним.
Колегією суддів враховується, що аналіз змісту висновку службового розслідування свідчить, що останнє воно стосувалося не окремо ОСОБА_1 як старшого інспектора відділу професійного навчання управління кадрового забезпечення ГУ НП в Київській області, а всього відділу професійного навчання управління кадрового забезпечення ГУ НП в Київській області, і зазначені у висновку порушення також визначені як такі, що стосуються всього складу відділу.
Таким чином, суд першої інстанції правильно визначив, що для надання оцінки висновку про наявність складу дисциплінарного проступку в діянні саме Позивача необхідним є з`ясування розподілу повноважень між поліцейськими відділу професійного навчання управління кадрового забезпечення ГУНП в Київській області, зокрема, між керівництвом відділу та його рядовим складом.
Так, згідно п. п. 1-3 розд. IV Положення №50 у редакції, що була чинною станом на час проведення службового розслідування, організаційно-методичне забезпечення службової підготовки здійснює підрозділ професійного навчання органу поліції, а також відповідальний працівник закладу (установи) спільно із заінтересованими структурними підрозділами.
Підрозділ професійного навчання апарату НП забезпечує: організацію службової підготовки в апараті НП; контроль за станом організації службової підготовки в органах (закладах, установах) поліції та рівнем підготовленості поліцейських; вивчення та аналіз стану організації службової підготовки в органах (закладах, установах) поліції, а також підготовку пропозицій щодо підвищення якості навчання та покращення навчально-методичної і матеріальної бази; розроблення організаційно-розпорядчих документів зі службової підготовки; упровадження в навчальний процес навчально-методичних матеріалів зі службової підготовки; надання методичної та практичної допомоги в організації планування та проведення занять (навчальних зборів) з усіх видів службової підготовки в органах (закладах, установах) поліції; аналіз та узагальнення звіту про кількість осіб, які за результатами першого та другого етапів підсумкової перевірки зі службової підготовки отримали загальну оцінку "незадовільно", а також звітів за результатами проведення практичних занять з вогневої підготовки, навчання поліцейських на навчальних зборах; виконання інших завдань службової підготовки, що належать до компетенції підрозділу.
Підрозділ професійного навчання апаратів МТОНП, ГУНП (відповідальний працівник) забезпечує: організацію службової підготовки в МТОНП, ГУНП (закладах, установах); контроль за станом організації службової підготовки в структурних (у тому числі територіальних) підрозділах апаратів МТОНП, ГУНП (закладу, установи); вивчення та аналіз стану організації службової підготовки в структурних (у тому числі територіальних) підрозділах апаратів МТОНП, ГУНП (закладу, установи), а також підготовку пропозицій щодо підвищення якості навчання та покращення навчально-методичної і матеріальної бази; підготовку організаційно-розпорядчих документів зі службової підготовки; упровадження в навчальний процес навчально-методичних матеріалів зі службової підготовки, у тому числі отриманих з апарату НП; надання методичної та практичної допомоги в організації планування та проведення занять (навчальних зборів) з усіх видів службової підготовки в структурних підрозділах апаратів МТОНП, ГУНП (закладу, установи); виконання інших завдань службової підготовки, що належать до компетенції підрозділу.
У свою чергу, згідно розділу ІІ посадової інструкції старшого інспектора відділу професійного навчання управління кадрового забезпечення ГУ НП в Київській області, затвердженої начальником УКЗ ГУ НП в Київській області 09.08.2018 року, чинної станом на час призначення та проведення службового розслідування (а.с. 114-116), старший інспектор спільно з зацікавленими структурними підрозділами та тренінговим центром ГУ проводить організацію та планування навчальних зборів, метою яких є підвищення професійного рівня поліцейських, здійснює інспекторські перевірки підрозділів поліції області і надає практичну та методичну допомогу в організації службової підготовки, приймає участь в організації у проведенні практичних стрільб із працівниками структурних підрозділів ГУ (наказ МВС України від 26.01.2016 р. №50), виконує інші завдання службової підготовки начальника відділу професійного навчання, що належать до компетенції підрозділу.
Разом з тим, як вірно підкреслено судом першої інстанції, інших документів щодо розподілу повноважень між поліцейськими відділу у матеріалах справи відсутні, а також відповідна інформація не відображена у висновку службового розслідування.
На переконання судової колегії, зміст указаної посадової інструкції не дає можливості визначити конкретний обсяг повноважень саме Позивача як старшого інспектора при виконанні своїх службових обов`язків, зокрема, який обсяг роботи він може виконувати особисто, незалежно від наявності вказівок та завдань начальника відділу, і за які конкретно службові завдання він відповідає особисто.
За таких обставин висновок суду першої інстанції про те, що матеріали службового розслідування не дають можливості встановити наявність складу дисциплінарного правопорушення у діях саме ОСОБА_1 , що могло би бути підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, відповідає обставинам цієї справи. Водночас, в апеляційній скарзі окрім твердження про необхідність поліцейським додержання вимог чинного законодавства, жодних доводів на спростування указаних вище обставин не наведено.
Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Таким чином, судова колегія приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -  
ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Київській області - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 грудня 2020 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття.
Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач                                                                      А.Г. Степанюк 

Судді                                                                                            Л.В. Губська

                                                                                                    О.В. Епель

Повний текст постанови складено « 11» березня 2021 року.