УХВАЛА

03 лютого 2021 року 
м. Київ

Справа №  904/4030/18 

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Селіваненка В.П. 
розглянувши матеріали касаційної скарги комунального підприємства теплових мереж "Криворіжтепломережа" (далі - КПТМ "Криворіжтепломережа")
на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 07.12.2020
за позовом КПТМ "Криворіжтепломережа"
до публічного акціонерного товариства "Криворіжгаз" (далі - ПАТ "Криворіжгаз")
про скасування рішення про донарахування не облікованого природного газу на суму 97 770,53 грн. та
за зустрічним позовом ПАТ "Криворіжгаз"
до КПТМ "Криворіжтепломережа"
про стягнення заборгованості за необлікований об`єм природного газу та його вартість у сумі 97 770,53 грн.,

ВСТАНОВИВ:

21.12.2020 (згідно з поштовими відмітками на конверті) КПТМ "Криворіжтепломережа" звернулося до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати постанову Центрального апеляційного господарського суду від 07.12.2020 у справі №904/4030/18 та залишити в силі рішення господарського суду Дніпропетровської області від 20.08.2020.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, Касаційний господарський суд дійшов висновку про залишення її без руху з огляду на таке.

Статтею 290 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) передбачені вимоги до форми і змісту касаційної скарги.

Відповідно до частини другої статті 287 ГПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначеними у пунктах 1, 4 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 310 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 5 частини другої статті 290 ГПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

Зі змісту касаційної скарги вбачається, що, обґрунтовуючи підставу для відкриття касаційного провадження, передбачену пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК України, скаржник зазначає, що суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норми права (пункту 4 глави 1 розділу IX Кодексу газорозподільних систем) без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду від 31.07.2019 у справі № 904/4030/18, а саме:
"Верховний Суд вважає за необхідне зазначити, що проаналізувавши зміст пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРС, можна дійти висновку про те, що несанкціонованим втручанням є не лише доведення факту несанкціонованого втручання в роботу комерційного вузла обліку газу шляхом пошкодження пломб, а й встановлення факту викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням). Вказане свідчить про те, що викривлення даних обліку природного газу є обов`язковим наслідком несанкціонованого втручання у роботу ЗВТ/лічильника газу. Зазначене також підтверджується тим, що відповідно до положень глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС при задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму (обсягу) природного газу і його вартості.
При цьому, суди попередніх інстанцій під час розгляду справи на підставі належних та допустимих доказів у розумінні статей 76, 77 ГПК України не встановили, чим підтверджується викривлення даних обліку природного газу та не дослідили таких складових вказаного порушення, як протиправне втручання в його роботу з боку позивача, наявність викривлення даних обліку природного газу та відповідного причинно-наслідкового зв`язку між втручанням і викривленням обліку.
Встановлюючи період для здійснення перерахунку об`єму розподіленого (спожитого) природного газу, на виконання абзацу 9 пункту 5 глави 4 розділу ХІ Кодексу ГРС, суди попередніх інстанцій не дослідили момент встановлення та опломбування Оператором ГРМ саме справного та повіреного ЗВТ."

Щодо доводів скаржника про те, що судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні не враховано висновок про застосування норм права у подібних правовідносинах, викладений у постанові Верховного Суду від 31.07.2019 у даній справі №904/4030/18, Верховний Суд зазначає, що направлення справи №904/4030/18 на новий розгляд не є правовим висновком суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах, відтак відсутні підстави для відкриття касаційного провадження у даній справі за касаційною скаргою КПТМ "Криворіжтепломережа" на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 07.12.2020 у справі №904/4030/18 на підставі пункту 1 частини другої статті 287 ГПК України.

Згідно з частиною другою статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, суд касаційної інстанції зазначає, що КПТМ "Криворіжтепломережа" необхідно чітко вказати пункт (пункти) частини другої статті 287 ГПК України як підставу (підстави) для касаційного оскарження судового рішення та слід навести висновок Верховного Суду у подібних правовідносинах, викладений у постанові, який не був врахований судами попередніх інстанцій при вирішенні спору; або обґрунтувати необхідність відступлення від такого висновку; або зазначити про відсутність такого висновку щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; та/або зазначити підставу касаційного оскарження з урахуванням частин першої, третьої статті 310 ГПК України; чітко обґрунтувати, у чому конкретно полягало неправильне застосування норм матеріального та/або порушення норм процесуального права судами попередніх інстанцій.

Крім того, відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За приписами підпункту 5 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставку судового збору за подання касаційної скарги на рішення господарського суду встановлено в розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Підпунктом 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставку судового збору за подання позовної заяви майнового характеру було встановлено: 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (за станом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду).

Підпунктом 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставку судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру встановлено у розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" у 2018 році з 1 січня встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб      1 762 грн.

За подання зустрічних позовних заяв, а також заяв про вступ у справу третіх осіб із самостійними позовними вимогами судовий збір справляється на загальних підставах (частина шоста статті 6 Закону України "Про судовий збір").

Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що у контексті визначення розміру судового збору за подання касаційної скарги "ставка, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви", має визначатися за розміром ставок, встановлених статтею 4 Закону України "Про судовий збір" на момент пред`явлення відповідного позову. Об`єктом, з якого розраховується розмір ставки судового збору за подання касаційної скарги, є саме позовна заява (зустрічна позовна заява), а базою для такого розрахунку - ставка судового збору, що підлягала сплаті при поданні відповідної позовної заяви.

Оскільки кожна позовна заява є самостійним, окремим об`єктом справляння судового збору, то за подання касаційної скарги на рішення суду судовий збір справляється у відсотковому співвідношенні до розміру судового збору, що підлягав сплаті при поданні кожної окремої відповідної позовної заяви.

У разі оскарження в касаційному порядку судового рішення, ухваленого за наслідками розгляду первісного та зустрічного позовів, якщо сторона не згодна з таким рішенням у цілому, судовий збір має сплачуватися з урахуванням результатів розгляду як первісного, так і зустрічного позовів.

Предметом позову у даній справі є: за первісною позовною заявою - скасування рішення про донарахування не облікованого природного газу на суму 97 770,53 грн.; за зустрічною позовною заявою - стягнення заборгованості за необлікований об`єм природного газу та його вартість в сумі  97 770,53 грн..

Рішенням господарського суду Дніпропетровської області від 20.08.2020 у справі №904/4030/18: первісний позов задоволено; скасовано рішення комісії про донарахування необлікованого природного газу; у задоволенні зустрічного позову відмовлено.

Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 07.12.2020 у справі №904/4030/18: рішення господарського суду Дніпропетровської області від 20.08.2020 у справі №904/4030/18 скасовано; ухвалено нове рішення; у задоволенні первісного позову відмовлено; зустрічний позов задоволено; стягнуто з КПТМ "Криворіжтепломережа" на користь акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Криворіжгаз" заборгованість за необлікований об`єм природного газу та його вартість в сумі  97 770,53 грн.

З матеріалів касаційної скарги вбачається, що КПТМ "Криворіжтепломережа" просить скасувати постанову Центрального апеляційного господарського суду від 07.12.2020 і залишити в силі рішення господарського суду Дніпропетровської області від 20.08.2020 у справі №904/4030/18. 

Отже, з урахуванням викладеного та беручи до уваги, що скаржник фактично оскаржує судові рішення за первісним позовом у частині скасування рішення про донарахування не облікованого природного газу на суму 97 770,53 грн., зустрічний позов у частині стягнення заборгованості за необлікований об`єм природного газу та його вартість в сумі  97 770,53 грн., при поданні касаційної скарги мав бути сплачений судовий збір у сумі 7 048 грн. [(1 762 грн. за первісний позов + 1762 грн. за зустрічний позов) х 200%].

Натомість до касаційної скарги КПТМ "Криворіжтепломережа" додано платіжне доручення від 14.12.2020 № 1063, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 3 542   грн., тобто в меншому, ніж передбачено Законом України "Про судовий збір".

Згідно з частиною другою статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, суд касаційної інстанції зазначає, що КПТМ "Криворіжтепломережа" необхідно: зазначити передбачені абзацом першим частини другої статті 287 ГПК України підстави касаційного оскарження судових рішень; надати суду оригінал документа, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, а саме в сумі 3 542 грн., за реквізитами рахунку для зарахування до державного бюджету судового збору за розгляд справ Верховним Судом:
- Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102;
- Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783;
- Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);
- Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007;
- Код класифікації доходів бюджету: 22030102;
- Найменування податку, збору, платежу: "Судовий збір (Верховний Суд, 055)".

Суд також вважає за необхідне звернути увагу КПТМ "Криворіжтепломережа" на те, що неусунення названих недоліків протягом установленого строку матиме наслідком повернення касаційної скарги відповідно до частини четвертої статті 174 ГПК України.

З огляду на те, що касаційна скарга КПТМ "Криворіжтепломережа" підлягає залишенню без руху до усунення недоліків, Суд зазначає, що клопотання про зупинення виконання оскаржуваного судового рішення буде розглянуте Касаційним господарським судом після усунення недоліків касаційної скарги.

Керуючись статтями 174, 234, 290, 292 ГПК України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу комунального підприємства теплових мереж "Криворіжтепломережа" на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 07.12.2020 у справі №904/4030/18 залишити без руху.

2. Надати комунальному підприємству теплових мереж "Криворіжтепломережа" строк для усунення недоліків касаційної скарги тривалістю не більше 10 днів з дня вручення цієї ухвали. Документи про усунення недоліків направляти до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6.

3. Роз`яснити комунальному підприємству теплових мереж "Криворіжтепломережа", що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційну скаргу буде повернуто.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя                                                                                                            В. Селіваненко