П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М   У К Р А Ї Н И

        05 березня 2021 року                                                                                                  місто Київ 
 
Єдиний унікальний номер справи 755/8107/20
Номер провадження  22-ц/824/4656/2021
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача -  Вербової І.М.,  суддів Саліхова В. В., Шахової О. В., 
 
розглянувши в порядку письмового провадженняв місті Києві апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 16 грудня 2020 року, ухвалене під головуванням судді Чех Н. А., у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з не облікованої електроенергії, 
в с т а н о в и в :
 
У червні 2020 року ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» звернулося до Дніпровського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил у сумі 3 320 грн. 25 коп. та судового збору у сумі 2 102 грн.
 
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 04 липня 2017 року представниками позивача  за адресою відповідача було виявлено порушення Правил: відсутність правої та лівої пломб Держспоживстандату на електролічильнику (пломби про повірку засобів обліку та пломби заводу-виробника). На підставі виявлених порушень складено акт про порушення № 049936. 
 
Позивач зазначає, що вартість електричної енергії, яка розрахована за Методикою визначення обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил, становить 3 320 грн. 25 коп.
 
Рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 16 грудня 2020 року (а.с. 77-81) позовні вимоги Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до  ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з не облікованої електроенергії, залишено без задоволення.
 
Не погоджуючись з вищевказаним рішенням суду, 25 січня 2021 року ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» направило апеляційну скаргу у якій, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просило рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 16 грудня 2020 року скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким позовні вимоги, задовольнити; стягнути з відповідача судовий збір у сумі 5 255 грн.
 
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що 04 липня 2017 року представниками РЕМ «Лівобережний» були виявлені порушення ПКЕЕН: відсутність правої та лівої пломб Держспоживстандату на електролічильнику у зв`язку з чим, у присутності ОСОБА_1 , складено акт про порушення № 049936. 
 
04 липня 2017 року на засідання комісії, на яке споживач не з`явився, було вирішено провести розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН за період з 20 квітня 2017 року по 04 липня 2017 року, що складає 3 320 грн. 25 коп.
 
Скаржник зазначає, що розпломбування приладу обліку було вчинено самостійно, оскільки зворотного не доказано. 
 
За результати проведення експертизи, вказаний прилад обліку визнано непридатним до експлуатації.
 
На думку скаржника, судом першої інстанції не взято до уваги те, що в не облікованому споживанні електроенергії зацікавлений лише споживач. Враховуючи вищенаведене, скаржник вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню. 
 
Ухвалою Київського апеляційного суду від 05 лютого 2021 року, відкрито апеляційне провадження за поданою апеляційною скаргою, надано строк для подачі відзиву.
 
            Відзиву подано не було.
 
Ухвалою Київського апеляційного суду від 05 лютого 2021 року закінчено проведення підготовчих дій, призначено справу до розгляду в порядку письмового провадження, без повідомлення осіб, які брали участь у справі.
 
Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи та письмові докази у їх сукупності, перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення  в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для її часткового задоволення, виходячи з наступного.
 
Виходячи зі змісту частин 1-5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
 
Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, що відповідач самостійно не займався розпломбуванням електролічильника, звертався з цими питаннями до фахівців - електрика ЖРЕО, позивача. Крім того, нарахування позивачем необлікованої електроенергії за період з дати купівлі відповідачем квартири (20 квітня 2017 року) не підтверджені жодним доказом.
 
Колегія суддів погоджується з вищевказаними висновками суду першої інстанції, з огляду на таке.
 
Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_1 належить ОСОБА_1 на праві власності на підставі договору купівлі продажу укладеного з ОСОБА_2 20 квітня 2017 року (а.с. 10-11).
 
З акту про порушення № 049936 складеного працівниками ПАТ «Київенерго» 04 липня 2017 року вбачається, що під час проведення перевірки було встановлено порушення споживачем правил ПКЕЕ, а саме: відсутність правої та лівої пломб Держспоживстандату на електролічильнику (пломби про повірку засобів обліку та пломби заводу-виробника) на лічильнику (а.с. 27).
 
З акту № 857 проведення експертизи лічильників електроенергії від 18 липня 2017 року вбачається, що лічильник № 2555716 визнано непридатним до подальшої експлуатації (а.с. 31).
 
З протоколу № 1330 від 02 серпня 2017 року засідання комісії по розгляду акта порушення № 049936 від 04 липня 2017 року вбачається, що комісією № 1 з розгляду актів про порушення споживачами ПКЕЕН було вирішено провести нарахування розрахунок згідно якого, споживачу за недораховану електроенергію необхідно сплатити 3 320 грн. 25 коп. (а.с. 33).
 
21 червня 2017 року ОСОБА_1 звернувся до житлово-експлуатаційної організації із заявою в якій просив провести опломбування лічильника розташованого у квартирі АДРЕСА_1 . Планова дата виконання заявки - 03 липня 2017 року (а.с. 64).
 
04 липня 2017 року працівниками ПАТ «Київенерго» складено акт про виконання технічної перевірки енергопостачальною компанією лічильника (а.с. 65).
 
Так, згідно ч. 1 ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
 
За змістом ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
 
Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» встановлено, що споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.
 
З п. 48 ПКЕЕН вбачається, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством, зокрема, за порушення правил користування електричною енергією.
 
Пунктом 37 ПКЕЕН встановлено, що електропостачальник має право перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку; вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією. 
 
Пунктом 11 ПКЕЕН встановлено, що відповідальність за збереження засобів обліку, встановлених у квартирі, на інших об`єктах побутового споживача, та пломб на них несе побутовий споживач.
 
Під час апеляційного перегляду колегією суддів встановлено, що 20 квітня 2017 року відповідач придбав у власність квартиру АДРЕСА_1 .
 
21 червня 2017 року відповідач звернувся до житлово-експлуатаційної організації із метою розпломбування лічильника для можливості здійснити заміну проводки та зазначив планову дату виконання заявки - 03 липня 2017 року, а 04 липня 2017 року працівниками ПАТ «Київенерго» було проведено опломбування лічильника. 
 
Таким чином, у колегії суддів відсутні підстави вважати, що роз пломбування лічильника обліку електроенергії проводилось відповідачем самостійно, а не працівниками житлово-обслуговуючої організації у зв`язку з чим, ПКЕЕН останнім не порушувались, а відтак, нарахована позивачем заборгованість за не обліковану електроенергію є безпідставною.
 
Враховуючи вищенаведене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відсутності підстав для задоволення позовних вимог.
 
Посилання скаржника на те, що розпломбування приладу обліку було вчинено відповідачем самостійно, оскільки зворотного не доказано, є безпідставним, оскільки відповідно до приписів ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, разом з тим, доказів того, що розпломбування лічильника було здійснено відповідачем, матеріали справи не містять.
 
Таким чином, доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції та не впливають на законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення.
 
Колегія суддів не вбачає підстав для зміни чи скасування судового рішення, як і не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги.
 
Відповідно до п.1 ч.1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
 
 За таких обставин, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване судове рішення залишити без змін, як таке, що ухвалене з вірним застосуванням норм матеріального права та дотриманням норм процесуального права. 
 
Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 376, 381-384 ЦПК України, Київський апеляційний суд,- 
 
п о с т а н о в и в :
 
Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» - залишити без задоволення.
 
Рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 16 грудня 2020 року - залишити без змін.
 
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, є остаточною та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Суддя-доповідач:                                                                           І.М. Вербова

Судді:                                                                                                           В. В. Саліхов 

                                                                                                                   О. В. Шахова