ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 580/872/20                                                                   Суддя (судді) першої інстанції: В.В. Гаращенко

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  25 березня 2021 року                                                                                           м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі: 
головуючого судді                                        Кучми А.Ю., 
суддів                                                            Аліменка В.О., Безименної Н.В.
за участю секретаря                                         Островської О.В.,
розглянувши за відсутності осіб, які беруть участь в справі, без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до ст. 229 КАС України у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 05 листопада 2020 року (м. Черкаси, дата складання повного тексту - 10.12.2020) у справі за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Черкаській області про визнання протиправними дій,-

В С Т А Н О В И Л А :

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить визнати протиправним дії Головного управління ДПС у Черкаській області по складанню 11.03.2020 акта відмови від підписання направлень на перевірку.
Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 05 листопада 2020 року позовну заяву залишено без розгляду.
Суд першої інстанції виходив з того, що оскільки позивач повторно не прибула у судове засідання, а неявку в жодне із підготовчих та судових засідань суд оцінює як зловживання процесуальними правами з метою затягування розгляду справи, тому наявні підстави для залишення позову без розгляду відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України.
Не погоджуючись з таким рішенням суду, позивачем подано апеляційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу суду та направити справу для продовження розгляду в суд першої інстанції. Апелянт мотивує свої вимоги тим, що судом першої інстанції неправильно та неповно досліджено докази і встановлено обставини у справі та порушено норми процесуального права. Зокрема, апелянт наголошує, що ухвала від 17.09.2020 про призначення справи на 06.10.2020 (штрихкодовий ідентифікатор 1803103786010), ухвала від 06.10.2020 про відкладення розгляду справи на 21.10.2020 (штрихкодовий ідентифікатор 1803103814870), ухвала від 21.10.2020 про відкладення розгляду справи на 05.11.2020 (штрихкодовий ідентифікатор 1803103834138) були отримані позивачем лише 10.11.2020, що підтверджується роздруківками з веб-сайта «Укрпошта». Матеріали справи не містять доказів завчасного вручення позивачу судових повісток та ухвал суду.
Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу в якому зазначено про безпідставність доводів апеляційної скарги, відсутність підстав для її задоволення та відсутність підстав для скасування рішення суду першої інстанції.
Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду - скасуванню з направленням справи для продовження розгляду.
Згідно з ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернувся з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Черкаській області про визнання протиправними дій.
Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 23.03.2020 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 21.04.2020 о 10 год. 30 хв.
Представник позивача Сизько Б.Б. у підготовче засідання не з`явився, направив до суду клопотання про його відкладення у зв`язку із запровадженням карантину, що пов`язаний із поширенням коронавірусу COVID-19.
Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 21.04.2020 відкладено підготовче засідання у справі до відміни карантину та обмежувальних протиепідемічних заходів.
Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 07.08.2020 продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів. Призначено підготовче засідання на 10 годину 30 хвилин 07.09.2020.
07.09.2020 до суду надійшло клопотання позивача про відкладення розгляду справи у зв`язку з неможливістю участі у судовому засіданні через карантинні обмеження з проханням відкласти розгляд справи після 31.10.2020.
Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 07.09.2020 клопотання позивача про відкладення розгляду справи задоволено частково. Розгляд справи у підготовчому засіданні відкладено на 17.09.2020 об 11:00 год.
17.09.2020 до суду надійшло клопотання позивача про відкладення розгляду справи у зв`язку з неможливістю участі у судовому засіданні через карантинні обмеження з проханням відкласти розгляд справи після закінчення карантину.
Усною ухвалою суду від 17.09.2020 із занесенням до протоколу судового засідання, відмовлено в задоволенні клопотання позивача про відкладення розгляду справи з посиланнями на п. 2 ч. 3 ст. 205 КАС України, при цьому, що карантинні обмеження у м. Черкаси станом на 17.09.2020 не забороняють бути присутнім в судовому засіданні. Доказів захворювання на COVID-19 чи перебування на самоізоляції позивач не надала, тому клопотання визнано необґрунтованим.
Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 17.09.2020 призначено розгляд справи по суті в судовому засіданні на 11 год. 00 хв. 06 жовтня 2020 року.
Позивач у судове засідання на 06 жовтня 2020 року не з`явилась, доказів поважності своєї відсутності в судовому засіданні до суду не надала, про причини неявки суд не повідомила.
Ухвалою суду від 06.10.2020 оголошено перерву в судовому засіданні до 11 год. 30 хв. 21 жовтня 2020 року. Попереджено позивача, що в разі повторної неявки в судове засідання без поважних причин, будуть застосовані наслідки неявки позивача, які визначені ст. 205 КАС України.
В судове засідання на 21 жовтня 2020 року позивач не з`явилась.
Ухвалою суду від 21 жовтня 2020 року відкладено судове засідання у справі на 05 листопада 2020 року.
Позивач у судове засідання на 05 листопада 2020 року не з`явилась, доказів поважності своєї відсутності в судовому засіданні до суду не надала, про причини неявки суд не повідомила.
Суд першої інстанції дійшов висновку, що позивач, належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи на 17.09.2020, 06.10.2020 та на 05.11.2020 у порядку визначеному ч. 3 ст. 126 КАС України, проте до суду не з`являлася, що вказує на наявність підстав передбачених п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України для залишення позову без розгляду.
За наслідком перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку колегія суддів доходить наступних висновків.
Відповідно до ч.5 ст.205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.
Згідно з п.4 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.
Таким чином, у випадку повторного не прибуття позивача, який не являється суб`єктом владних повноважень, у судове засідання без поважних причин чи не повідомлення ним про причини неявки, за умови не подання заяви про розгляд справи за його відсутності та у випадку, якщо така неявка перешкоджає розгляду справи суд залишає позов без розгляду.
Колегія суддів вважає, що застосування наведеної норми для залишення позову без розгляду можливо лише при належному повідомленні позивача про день, час та місце проведення судового засідання.
Як вбачається з матеріалів справи, ухвала суду від 07.09.2020 (а.с.58) про відкладення розгляду справи у підготовчому засіданні на 17.09.2020 направлена на адресу позивача (а.с.60) та отримана позивачем 10.09.2020 (а.с.65) відповідно до рекомендованого повідомлення поштового відправлення (1803103760606).
17.09.2020 до суду надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання.
Ухвала суду від 17.09.2020 (а.с.78-79) про закриття підготовчого засідання та призначення справи до розгляду на 06.10.2020 направлена на адресу представника позивача - Сизько Б.Б. відповідно до супровідного листа (а.с.80) та представником позивача - Сизько Б.Б. 10.11.2020 (а.с.103) (1803103786010).
Окрім того повістка про призначення судового засідання на 06.10.2020 (а.с.82) направлена позивачеві 23.09.2020 та отримана нею 25.09.2020 (а.с.84) відповідно до рекомендованого повідомлення поштового відправлення (1803103786001).
Ухвала від 06.10.2020 (а.с.91) про відкладення розгляду справи на 21.10.2020 направлена на адресу позивача відповідно до супровідного листа (а.с.92) та отримана позивачем лише 10.11.2020 (а.с.105) (1803103814870).
Ухвала від 21.10.2020 (а.с.95) про відкладення розгляду справи на 05.11.2020 направлена на адресу позивача відповідно до супровідного листа (а.с.96).
Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.98) позивачем отримано судову повістку 23.10.2020 (1803103827433).
Також відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.104) позивачем отримано ухвалу від 21.10.2020 - 10.11.2020 (1803103834138).
Частиною 1 ст.124 КАС України передбачено, що судові виклики і повідомлення здійснюються повістками про виклик і повістками-повідомленнями.
Згідно з ч.3 ст.126 КАС України повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді.
Пунктом 1 ч.2 ст.205 КАС України передбачено, що суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав, зокрема, неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання.
Враховуючи, що матеріали справи свідчать про неналежне повідомлення позивача про день, час та місце проведення судового засідання призначеного на 21.10.2020, а саме ухвала суду від 06.10.2020 про відкладення розгляду справи на 21.10.2020 отримана позивачем лише 10.11.2020 (а.с.105), іншого матеріали справи не містять, колегія суддів доходить висновку про наявність підстав для застосування п.1 ч.2 ст.205 КАС України та відкладення розгляду справи.
В постанові Верховного Суду від 11.09.2018 у справі №460/1829/16-а сформовано правову позицію, відповідно до якої необхідною умовою для залишення позовної заяви без розгляду є повторність неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду, без поважних причин або без повідомлення ним про причини неприбуття та без його заяви про розгляд справи за його відсутності. Повторне неприбуття позивача, належними чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, в судове засідання необхідно розуміти як послідовне неприбуття двічі чи більше разів на розгляд справи за наявності у справі достовірних даних (доказів) щодо належного повідомлення позивача про дату, час і місце судового розгляду.
Також у постанові Великої Палати Верховного Суду від 01.07.2020 у справі №9901/79/19 зазначено, що неналежне повідомлення позивача про судове засідання не дає підстав стверджувати, що позивач повторно не прибув в судове засідання, що свідчить про відсутність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.
Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч.1 ст.2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Право особи на захист у суді своїх прав і свобод є конституційною гарантією, яка забезпечується реальною можливістю усякій заінтересованій особі звернутися до суду у встановленому законом порядку про захист прав, свобод та інтересів та можливістю обирати спосіб захисту, використовуючи при цьому всі дозволені законодавством інструменти та засоби.
З огляду на викладені обставини, за наслідком розгляду апеляційної скарги з урахуванням наведених норм права, беручи до уваги відсутність доказів належного повідомлення позивача про судове засідання 21.10.2020 залишення позову без розгляду на підставі п.4 ч.1 ст.240 КАС України у зв`язку з повторною неявкою позивача у судове засідання є безпідставним та таким, що суперечить нормам процесуального законодавства.
Разом із тим, колегія суддів вказує, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, що прямо передбачено статтею 44 КАС України. Численні клопотання представника позивача про відкладення судового засідання фактично унеможливлюють розгляду справи у розумні строки, визначені статтею 193 КАС України, хоча саме сторона позивача є ініціатором такого розгляду і мала б бути зацікавлена у якнайшвидшому її вирішенні. 
Суд першої інстанції при розгляді справи має застосовувати приписи статті 45 та глави 9 КАС України задля забезпечення добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні правосуддя.
При цьому, як зазначає Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії», заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі «Каракуця проти України»).
Судом також враховується практика Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема, рішення «Іззетов проти України», «Пискал проти України», «Майстер проти України», «Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», «ТОВ «ФПК «ГРОСС» проти України», «Гержик проти України», згідно яких суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.
Таким чином, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
За таких обставин, враховуючи звернення позивача до суду з позовною заявою ще у березні 2020 року та відсутність з боку позивача вчинення активних дій з метою дотримання процесуальних строків розгляду даної справи, а саме забезпечення своєї явки у призначенні судові засідання чи явки уповноваженого представника, колегія суддів дійшла до висновку про наявність у суду першої інстанції права надати оцінку зазначеним обставинам, та у разі подальшого умисного затягування розгляду справи дійти висновку про зловживання з боку позивача своїми процесуальними правами.
На підставі вищевикладеного, приймаючи до уваги, що помилковість висновків суду першої інстанції та порушення норм процесуального права призвело до неправильного вирішення питання, колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції про залишення позовної заяви без розгляду підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Керуючись ст. ст. 242, 243, 251, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів -
П О С Т А Н О В И Л А :
Апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 - задовольнити.
Ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 05 листопада 2020 року - скасувати.
Справу за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Черкаській області про визнання протиправними дій направити до Черкаського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст.ст. 328, 329 КАС України.
Повний текст постанови виготовлено 25.03.2021.

Головуючий суддя:                                                                                        А.Ю. Кучма 

                                                                                                                          В.О. Аліменко

                                                                                                              Н.В. Безименна