ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2021 р. 	Справа № 520/3700/2020	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Жигилія С.П.,
Суддів: Русанової В.Б. ,  Перцової Т.С. ,
розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО"  на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 28.05.2020 року (суддя Рубан В.В., м. Харків) по справі № 520/3700/2020
за позовом             Приватного акціонерного товариства "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО"  
до             Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради                     
про визнання протиправною та скасування постанови,
ВСТАНОВИВ:
Приватне акціонерне товариство «КОНЦЕРН АВЕК ТА КО» (далі по тексту – позивач, ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК ТА КО») звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (далі по тексту – відповідач), в якому просить суд визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 191/3219/0/250-19-П від 27.11.2019 року, винесену Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради.
В обґрунтування позову зазначено, що постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №191/3219/0/250-19-П від 27.11.2019, винесена Інспекцією державної архітектурно - будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, є незаконною, винесеною з порушенням норм чинного законодавства України, а тому підлягає скасуванню.
Відповідачем у наданому до суду першої інстанції відзиві на позовну заяву зазначено, що Приватне акціонерне товариство «КОНЦЕРН АВЕК ТА КО» не виконало припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №680-Пр-У від 27.06.2018, виданого Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, а тому відсутні підстави для скасування оскаржуваної постанови. 
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 28.05.2020 по справі № 520/3700/2020 адміністративний позов Приватного акціонерного товариства «КОНЦЕРН АВЕК ТА КО» (61002, м. Харків, вул. Сумська, 70, код ЄДРПОУ 22649344) до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (61200, м. Харків, м-н Конституції, 7, код ЄДРПОУ 04059243) про визнання протиправною та скасування постанови - залишено без задоволення.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу в якій, посилаючись на його прийняття з істотним порушенням норм матеріального і процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 28.05.2020 по справі № 520/3700/2020 та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити.
Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги, позивач вказує, що акт, складений за відсутності позивача, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу на позивача, оскільки порушено права останнього бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу встановлених порушень. Зазначає, що порушення процедури проведення перевірки є достатньою підставою для скасування результатів такої перевірки. Вказує, що відповідачем суду не надано жодних доказів доведення до відома позивача відомостей про час та місце розгляду справи про накладення штрафу відповідачем. Пояснює, що визнаний відповідачем Припис №680-Пр-У від 27.06.2018 не містить заходів, які має здійснити позивач з метою усунення порушень. З огляду на викладене, вважає безпідставними висновки про протиправну бездіяльність позивача та наявність підстав для притягнення позивача до відповідальності згідно абз. 1 п.1 ч.6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».
Відповідач, у надісланому до суду апеляційної інстанції відзиві на апеляційну скаргу, з викладених підстав, просив суд у задоволенні апеляційної скарги відмовити, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.
Враховуючи подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, яке ухвалене в порядку спрощеного позовного провадження, справа розглядається в порядку письмового провадження, відповідно до приписів п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, за наявними в справі матеріалами.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши, в межах апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав. 
Судом встановлено, що Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради за результатами позапланової перевірки на об`єкті «Нежитлова будівля літ. «2Г-2» по просп. Ювілейному, 7 у м . Харкові (кадастровий номер земельної ділянки 6310136600:09:001:0063)» (акт № 680-А від 27.06.2018) встановлено, що на земельній ділянці по просп. Ювілейному, 7 у м. Харкові у 2005 році самочинно збудовано нежитлову будівлю літ. «2Г-2», яка має ознаки класу наслідків (відповідальності) CCI без набуття права на виконання будівельних робіт.
На підставі акту, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 680-А, відповідачем винесено припис № 680-Пр-У від 27.06.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, зі строком усунення до 27.08.2018 року.
Відповідно до направлень Інспекції для проведення позапланового заходу від 28.10.2019 № 1037-Н на підставі наказу Інспекції № 441 від 28.10.2019, з метою перевірки виконання вимог припису № 680-Пр-У від 27.06.2018 здійснено вихід на об`єкт «Нежитлова будівля літ. «2Г-2» по просп. Ювілейному, 7 у м. Харкові (кадастровий номер земельної ділянки 6310136600:09:001:0063).
За результатами вказаної перевірки складено акт № 1037-А від 15.11.2019 та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.11.2019.
Згідно зі змістом акту, в єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів Державної архітектурно-будівельної інспекції України, розміщеному на офіційному сайті Держархбудінспекції України, інформація щодо нежитлової будівлі літ «2Г-2» по просп. Ювілейному, 7 у м. Харкові (кадастровий номер земельної ділянки 6310136600:09:001:0063) відсутня. Інформація про виконання вимог припису № 680-Пр-У від 27.06.2018 до Інспекції не надходила.
Не виконання припису стало підставою для прийняття постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №191/3219/0/250-19-П від 27.11.2019.
В протоколі про порушення у сфері містобудівного законодавства від 15.11.2019 вказано, що під час позапланової перевірки виявлено порушення пп. «а» п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 2 пп. 3 п. 11 та абз. 4. п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ №553 від 23.05.2011, а саме: невиконання обов`язкового до виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №680-Пр-У від 27.06.2018, виданого Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради.
Розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності призначено на 27.11.2019 о 15:00 год.
Відповідно до акту перевірки №1037-А від 15.11.2019, перевірка проводилась без участі представника ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК ТА КО».
Акт №1037-А від 15.11.2019 та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.11.2019 направлено відповідачем на адресу ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК ТА КО» засобами поштового зв`язку ПАТ «Укрпошта», що підтверджується описом вкладення у цінний лист та фіскальним чеком від 20.11.2019 (номер поштового відправлення 6100352232617).
На підставі викладеного, начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради винесено постанову №191/3216/0/250-19-П від 27.11.2019 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної документації, відповідно до якої, ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК ТА КО» визнано винним у вчинені правопорушення, передбаченого абз. 2 п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 30105,00 грн.
Вказана постанова направлена на адресу позивача 29.11.2019.
18.11.2019 ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК ТА КО» складено акт стосовно непроведення перевірки на вказаному об`єкті у період з 04.11.2019 по 15.11.2019.
18.11.2019 позивач на адресу відповідача направив лист, в якому повідомив, що у період з 04.11.2019 по 15.11.2019 перевірка на об`єктах позивача не проводилась та просив повідомити причини непроведення перевірки.
Листом від 21.12.2019 відповідач повідомив позивачу, що в термін з 04.11.2019 по 15.11.2019 проведено позапланові перевірки дотримання вимог містобудівної діяльності, в тому числі на об`єкті «нежитлова будівля літ. «2Г-2» по просп. Ювілейному, 7 у м. Харкові».
20.01.2020 позивачем на адресу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради направлено лист №136 з повідомленням про те, що матеріалів та будь-яких інших повідомлень стосовно позапланової перевірки на адресу ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК ТА КО» не надходило, участі у проведенні позапланової перевірки останнє не приймало. Також цим листом ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК ТА КО» просило надіслати на свою адресу матеріали перевірки та повідомити про час і місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Листом від 19.02.2020 №508/0/250-20 відповідач надав відповідь позивачу на лист від 20.01.2020 №136, в якому, зокрема, зазначив, що згідно направлення для проведення позапланового заходу від 28.10.2019 №1037-Н проведено позапланову перевірку на об`єкті «Нежитлова будівля літ. «2Г-2» по вул. Академіка Павлова, 7 у м. Харкові (кадастровий номер земельної ділянки 6310136600:09:001:0063)». Також, у відповіді зазначено, що матеріали перевірки надіслані рекомендованим листом з повідомленням на юридичну адресу ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК ТА КО» (номер поштового відправлення 6100352232617). Крім того, зазначено, що начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради 27.11.2019 розглянуті справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, виявлені на вказаних у відповіді об`єктах, постанови про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності направлено 29.11.2019 ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК ТА КО» засобами поштового зв`язку, станом на 18.12.2019 поштові відправлення повернуто Інспекції у зв`язку з закінченням встановленого строку зберігання. До відповіді додана копія оскаржуваної у цій справі постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Не погоджуючись із постановою №191/3216/0/250-19-П від 27.11.2019, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що постанова про накладення штрафу у сфері містобудівної діяльності Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради №191/3216/0/250-19-П від 27.11.2019 винесена з дотриманням норм чинного законодавства України, а тому, підстави для її скасування - відсутні.
Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції про відмову в задоволенні позову з наступних підстав.
Зміст та обсяг повноважень органів архітектурно-будівельного контролю на перевірку дотримання особами вимог закону у сфері будівельної справи, а також приводи, способи та порядок реалізації таких повноважень унормовані приписами Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності”, Закону України “Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності”, Закону України “Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності”.
Згідно зі ст. 41 Закону України №3038-VI від 17.02.2011 "Про регулювання містобудівної діяльності", державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки, у тому числі є, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, зокрема: видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (у редакції, чинній на час виникнення спірних відносин; далі по тексту - Порядок № 553).
Відповідно до абз. 4 п. 7 Порядку № 553, під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.
Згідно з п. 5 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки (п. 7 Порядку).
Отже, відповідач наділений правом проводити як планові, так і позапланові перевірки суб`єктів містобудування
Пунктом 9 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Відповідно до п.11 Порядку № 553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. 
Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, серед іншого, у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством. 
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт (п.12 Порядку № 553). 
Пунктом 16 Порядку № 553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
Згідно з п. 18 Порядку № 553, керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. 
У п. 17 Порядку № 553 визначено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).
Із зазначеної норми вбачається, що протокол та припис складаються на підставі фактичних обставин, встановлених у відповідному акті. Акт, протокол та припис також є підставами для винесення постанови про накладення штрафу на відповідного суб`єкта містобудування.
Однією з гарантій дотримання чинного законодавства під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю є дотримання прав суб`єктів містобудування, закріплених у п. 13 Порядку. 
Зокрема, у пп. 3-5 п. 13 Порядку №553 встановлено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки. 
Окрім того, у п. 21 Порядку №553 також зазначено, що якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.
Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", визначено Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року № 244 (далі по тексту – Порядок № 244), згідно з пунктом 13 якого протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).
У разі відмови суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому.
Суб`єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід`ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.
Згідно з пунктом 14 Порядку № 244, під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, роз`яснює суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов`язки, передбачені Законом та цим Порядком, а в п. 17 Порядку № 244 визначено, що справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.
Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.
Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.
Натомість, відповідачем по справі не надано доказів на підтвердження того, що акт №1037-А від 15.11.2019 та протокол про порушення у сфері містобудівного законодавства від 15.11.2019 були складені у присутності суб`єкта містобудування - ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК ТА КО». 
Таким чином, відповідачем порушено права позивача бути присутнім під час складення протоколу від 15.11.2019.
Крім того, колегія суддів вважає за необхідне відмітити, що акт №1037-А від 15.11.2019 та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в якому зазначено дату, час і місце розгляду справи відносно ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК ТА КО» - 27.11.2019 о 15:00 год., 61003, м. Харків, пров. Соборний, 1, каб. 205 - були направлені на адресу позивача засобами поштового зв`язку 20.11.2019, про що свідчать наявні в матеріалах справи копії опису до рекомендованого поштового відправлення (а.с.103). 
З рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення № 6100352232617, яке було надіслано 20.11.2020, вбачається, що позивачем не було отримано протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, вказане поштове відправлення повернулося до відповідача 18.12.2019, що підтверджується довідкою відділення поштового зв`язку з вказанням причини повернення поштового відправлення «за закінченням терміну зберігання».
Разом з тим, як зазначалось вище, пунктом 10 Порядку № 244 передбачено надання суб`єкту містобудування протоколу для підписання не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування.
Доводи відповідача про те, що посадова особа позивача не прибула для підписання акту та протоколу, у зв`язку з чим останні були направлені поштою, колегія суддів вважає необґрунтованими, з наступних підстав.
Відповідно до п.3 Порядку № 244, у разі відмови суб`єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб`єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням або через електронний кабінет.
Належним підтвердженням факту надіслання документів рекомендованим листом з повідомленням є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.
Разом з тим, колегія суддів зауважує, що доказів відмови позивача від підписання акту та протоколу відповідачем не надано. Відмітка про відмову посадової особи позивача від підписання акту та протоколу, проставлення якої передбачено п. 13 Порядку № 244, у протоколі відсутня. 
Згідно з п.20, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує, зокрема, чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.
За приписами абз. 2 п.17 Порядку 244, відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. 
Колегія суддів зазначає, що доказів особистого вручення позивачу протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.11.2019, складеного відносно ПрАТ “КОНЦЕРН АВЕК ТА КО” щодо об`єкту “Нежитлова будівля літ. “2Г-2” по просп. Ювілейному,  7 у м. Харкові (кадастровий номер земельної ділянки 6310136600:09:001:0063). Суб`єкт містобудування – Приватне акціонерне товариство “КОНЦЕРН АВЕК ТА КО”, код ЄДРПОУ 22649344, юридична адреса – м. Харків, вул. Сумська, 70.” відповідачем не надано. 
Єдиним документом, яким відповідач повідомляв позивача про призначення на 27.11.2019 о 15:00 год. щодо розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відносно нього, є протокол від 15.11.2019, який позивачем не було отримано. 
Отже, вказаний протокол не може вважатися таким, що вручений позивачеві у розумінні абз. 2 п.17 Порядку № 244, а саме не пізніше ніж за 3 доби, а відтак, позивач не може вважатися таким, що належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності шляхом направлення йому протоколу від 15.11.2019. 
При цьому, виходячи з положень п. 16 Порядку № 244, колегія суддів вказує, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.
З матеріалів справи випливає, що справа була розглянута відповідачем до отримання позивачем протоколу, що прямо суперечить вимогам п. 16 Порядку № 244 та свідчить про її передчасний розгляд.
Посилання відповідача на постанову Верховного Суду від 15.01.2020 по справі № 818/1617/16 колегія суддів відхиляє, оскільки висновок про дотримання контролюючим органом процедури розгляду справи зроблений касаційним судом з урахуванням того, що директор суб`єкта містобудування був ознайомлений з направленням на перевірку під підпис, у зв`язку з чим доводи останнього про відсутність під час перевірки було відхилено судом. Крім того, як вбачається з вказаної постанови Верховного Суду, копію акту про проведення перевірки та протоколу від 17.06.2016 було направлено суб`єкту містобудування поштою 01.07.2016, при цьому розгляд справи неодноразово відкладався у зв`язку з надходженням клопотань суб`єкта перевірки, а відповідну постанову про накладення штрафу прийнято лише 14.11.2016. 
Натомість, у спірних відносинах відповідач не забезпечив направлення протоколу таким чином, щоб повідомити позивача про дату, час та місце розгляду справи відносно нього та забезпечити йому можливість бути присутнім під час розгляду справи, а також надати пояснення та докази з приводу встановленого протоколом порушення.
Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що штраф у розмірі 30105,00 грн, який було застосовано до позивача, є суттєвим. 
Особі, до якої застосовуються такі суттєві санкції відповідальності, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав - на участь в засіданні, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо.
Вказані висновки також наведені в постанові Верховного суду від 12 червня 2019 року по справі №813/3415/18.
З огляду на викладене, беручи до уваги відсутність доказів обізнаності позивача з фактом складення протоколу від 15.11.2019, а також доказів ухилення позивача від підписання акту та протоколу від 15.11.2019, колегія суддів вказує, що відповідачем не доведено дотримання процедури розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності щодо ПрАТ “КОНЦЕРН АВЕК ТА КО”.
За приписами ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Всупереч наведеним нормам відповідач як суб`єкт владних повноважень, правомірності прийнятої ним постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №191/3219/0/250-19-П від 27.11.2019, належним чином не довів. 
За приписами п. 9 ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють чи прийняті (вчинені) вони зокрема з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення. Отже, дотримання цього принципу має суттєве значення для прийняття рішень суб`єктами владних повноважень та їх наслідків.
На думку колегії суддів, важливість дотримання і неухильного виконання процедури розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності безпосередньо пов`язана із забезпеченням права особи, інтересів якої вона стосується, на захист, зокрема надання нею відповідних пояснень з приводу правовідносин, що виникли. Тому, невиконання суб`єктом влади вимог законодавства в цій частині зводить нанівець законність всієї процедури розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та, як наслідок, прийнятого за її результатами рішення – постанови №191/3219/0/250-19-П від 27.11.2019.
Враховуючи вищенаведене, у зв`язку з підтвердженим судовим розглядом порушенням процедури розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для скасування постанови Інспекції ДАБК №191/3219/0/250-19-П від 27.11.2019.
У відповідності до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
Згідно п. п. 3, 4 ч. 1, ч. 2 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи і неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції невірно визначив характер спірних правовідносин та надав правову оцінку обставинам, які не охоплюються предметом даного позову, що призвело до неправильного вирішення справи та постановлення судового рішення з порушенням норм матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим колегія суддів дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям постанови про задоволення адміністративного позову ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК ТА КО». 
Керуючись ст. ст. 229, 241, 243, 250, 308, 310, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 327-329 Кодексу адміністративного судочинства України колегія суддів,       -
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" - задовольнити.
Рішення  Харківського окружного адміністративного суду від 28.05.2020 по справі № 520/3700/2020 - скасувати. 
Прийняти постанову, якою адміністративний позов Приватного акціонерного товариства "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" задовольнити.
Визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 191/3219/0/250-19-П від 27.11.2019 року, винесену Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя 		С.П. Жигилій 	
Судді	   	В.Б. Русанова    Т.С. Перцова