ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2021 року	Львів	Справа № 813/1927/18 пров. № А/857/1571/21	

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:                                        Гуляка В.В.
суддів:                                                              Ільчишин Н.В., Коваля Р.Й.
за участі секретаря судового засідання:           Стельмаха П.П. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові, 
на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 12 листопада 2020 року (суддя – Карп`як О.О., час ухвалення – 15:37 год., місце ухвалення – м.Львів, дата складання повного тексту – 24.11.2020р.), 
в адміністративній справі №813/1927/18 за позовом ОСОБА_1 до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові, 
про визнання протиправними і скасування приписів, 

                                                           встановив:   

У травні 2018 року позивач ОСОБА_1 звернувся в суд із адміністративним позовом до відповідача Інспекції ДАБК у м.Львові, в якому просив: 1) визнати протиправними та скасувати приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 05.04.2018 року; 2) визнати протиправними та скасувати постанови №006-вих-1403/43 від 24.04.2018 року, №006-вих-1406/44 від 25.04.2018 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушень, передбачених ч.6 ст.96 КУпАП на суму 5100 грн. (по 25500 грн. кожен). 
Відповідач Інспекції ДАБК у м.Львові позовних вимог не визнав, вважаючи їх необґрунтованими, в суді першої інстанції подав відзив на позовну заяву. Просив відмовити у задоволенні позову. 
Ухвалами Львівського окружного адміністративного суду  від 11.07.2018 року і від 13.01.2020 року провадження у справі №813/1927/18 було зупинено у зв`язку із призначенням судової будівельно-технічної експертизи, до одержання результатів такої експертизи. 
Ухвалами цього ж суду від 04.11.2019 року і від 13.07.2020 року провадження у справі №813/1927/18 було поновлено. 
Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду  від 10.11.2020 року роз`єднано позовні вимоги у справі №813/1927/18, виділивши в самостійне провадження вимоги: - визнати протиправними та скасувати постанови №006-вих-1403/43 від 24.04.2018 року, №006-вих-1406/44 від 25.04.2018 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушень передбачених ч.6 ст.96 КУпАП на суму 51000 грн. (по 25500 грн. кожен). 
Цією ж ухвалою суду продовжено розгляд справи №813/1927/18  за позовом ОСОБА_1 до Інспекції ДАБК у м.Львові про визнання протиправними та скасувати приписів про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 05.04.2018 року. 
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду  від 12.11.2020 року позов задоволено повністю. Визнано протиправними та скасовано приписи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил від 05.04.2018, виданих ОСОБА_1 . Стягнуто з відповідача за рахунок бюджетних асигнувань на користь позивача 1409,60 грн. сплаченого судового збору. 
З цим рішенням суду першої інстанції від 12.11.2020 року не погодився відповідач Інспекція ДАБК у м.Львові та оскаржив його в апеляційному порядку. Вважає апелянт, що оскаржене рішення суду прийняте з неповним з`ясуванням обставин справи, з порушенням норм матеріального та процесуального права, а тому підлягає скасуванню з підстав, викладених в апеляційній скарзі. 
В обґрунтування апеляційних вимог апелянт зазначає, що в межах повноважень, передбачених законодавством, Інспекцією було проведено заходи державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єкта будівництва по АДРЕСА_1 , в ході проведення яких встановлені наступні порушення ОСОБА_1 по АДРЕСА_1 : - самочинно, без дозвільних документів на право виконання будівельних робіт проводилась реконструкція нежитлових приміщень, шляхом об`єднання приміщень в одне приміщення, загальною площею 265,0 кв.м. та 190,1 кв.м. із пробиттям в них віконних отворів. Зокрема, без дозвільних документів на право виконання будівельних робіт   ОСОБА_1 по АДРЕСА_1 в напівпідвальному поверсі проводилась реконструкція нежитлових приміщень із пробиттям під перекриттям 8-ми віконних отворів. Внаслідок реконструкції шляхом об`єднання приміщень утворилися два нежитлових приміщення із чотирма пробитими віконними отворами кожне. Роботи з реконструкції нежитлових приміщень не були завершеними та продовжувалися проводитися. Інспекцією ДАБК у м.Львові 05.04.2018 року винесено два приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, якими встановлено, що ОСОБА_1 по АДРЕСА_1 самочинно, без дозвільних документів на право виконання будівельних робіт, проводиться реконструкція нежитлових приміщень, шляхом об`єднання приміщень в одне приміщення загальною площею 265 м.кв. та загальною площею 190,1 м.кв. із пробиттям в них віконних отворів, що є порушенням п.3 ч.1 ст.34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», п.5 Порядку виконання підготовчих і будівельних робіт, затвердженого постановою КМ України №466 від 13.04.2011. Вказаними приписами встановлено вимогу протягом одного місяця з дати винесення даних приписів усунути виявлені порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності. Також Інспекцією ДАБК у м.Львові 05.04.2018 року винесено два приписи про зупинення підготовчих та будівельних робіт, якими встановлено вимоги з моменту отримання даних приписів зупинити виконання будівельних робіт на об`єкті реконструкції нежитлових приміщень по АДРЕСА_1 , до усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Зазначає апелянт що правопорушення у даній сфері є дуже небезперечними та можуть призвести до невідворотних наслідків, завдаючи непоправної шкоди, яких можна було б уникнути, якби суб`єкти містобудування дотримувалися норм містобудівного законодавства. Просить врахувати, що суд першої інстанції не брав до уваги доказів, які були подані Інспекцією. Заперечує позицію суду першої інстанції щодо не доведення факту вчинення позивачем правопорушення, передбаченого п.3 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.5 Порядку №466. Вважає апелянт, що позивач перекручує фактичні обставини з метою уникнення відповідальності. Роботи щодо об`єднання кількох об`єктів нерухомості в один не можуть належати до перепланування і на виконання таких робіт необхідний дозвіл на виконання будівельних робіт. Вказує апелянт також на те, що аркуш плану будинку не може бути належним доказом на підтвердження наявності в спірних приміщеннях вікон, оскільки містить недостовірну інформацію. Черговою перевіркою (24.05.2018) було зафіксовано процес влаштування 8 вікон, які на проекті, поданому позивачем, наявні ще в 2015 році (коли було прийнято в експлуатацію будинок), а по факту влаштовані в 2018 році. Щодо місця розташування сфотографованих приміщень, то апелянт вказує, що згідно копії плану на відмітці -2.550 об`єкта «Багатоквартирний житловий будинок, АДРЕСА_1 » можна без особливих зусиль встановити, які саме частини будинку по АДРЕСА_1 відображені на фотографіях. На думку скаржника, рішення суду першої інстанції ґрунтується лише на підставі встановлених у висновку експерта фактах. Проте, апелянт вважає висновок проведеної у справі судової будівельно-технічної експертизи №3856 від 26.06.2020 суперечливим, побудованим на неналежній доказовій базі. 
За результатами апеляційного розгляду апелянт просить скасувати оскаржене рішення суду від 12.11.2020р. та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволені позовних вимог в повному обсязі. 
Позивач ОСОБА_1 з апеляційними вимогами не погодився, подав суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу. Вважає, що оскаржене рішення суду першої інстанції є законним, обґрунтованим та прийнятим у відповідності до вимог матеріального та процесуального законодавства, а апеляційна скарга є необґрунтованою та не підлягає задоволенню. Просить в задоволенні апеляційної скарги відмовити, а рішення суду залишити без змін. 

Суд апеляційної інстанції, заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи та докази по справі, обговоривши доводи, межі та вимоги апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, вважає, що дану апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, з урахуванням наступного. 

Судом апеляційної інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи, що 22.03.2018 року начальнику Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові начальником відділу інспекційної роботи подано службову записку, у якій керуючись п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого поставною Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (Порядок №553), у зв`язку з виявленням факту самочинного будівництва, а саме – проведення будівельних робіт – вибиття віконних отворів, просив дозволити проведення позапланової перевірки за адресою: АДРЕСА_1 ; дозвільні документи на виконання даних будівельних робіт в реєстрі відсутні (а.с. 69 Т.1). 
Наказом від 22.03.2018 №153-П “Про проведення позапланової перевірки”, призначено проведення позапланової перевірки на об`єктів будівництва за адресою: АДРЕСА_1 ; предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (а.с. 70 Т.1). 
Начальником відділу інспекційної роботи 04.04.2018 року начальнику Інспекції  ДАБК у м. Львові подано службову записку про продовження на один робочий день – 05.04.2018 року, терміну проведення планової перевірки за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті будівництва по АДРЕСА_1 (а.с. 72 Т.1). 
Наказом від 04.04.2018 №177-П продовжено проведення позапланової перевірки будівельних робіт на об`єктів реконструкції по АДРЕСА_1 строком на 1 робочий день (а.с. 73 Т.1). 
На підставі вказаних наказів та направлень від 22.03.2018 №153-пп (з 26.03.2018 по 04.04.2018) (а.с. 71 Т.1), від 04.04.2018 №177-пп (05.04.2018) (а.с. 74 Т.1) працівниками відповідача проведено позаплановий захід держаного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і  правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об`єкті: реконструкція нежитлових приміщень літ. ІІ, літ. ІV, літ. VІ, літ. VІІІ, літ. ІХ, літ. ХІ, літ. ХІІ, літ. ХV по АДРЕСА_1 , замовник ОСОБА_1 , за результатами якого складено Акт №153/1 від 05.04.2018 (далі – Акт №153/1) (а.с. 75-83 Т.1). 
Відповідно до розділу VІ акта №153/1, виявлено такі порушення: 
- п.3 ч.1 ст.34 Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності”, п.5 Порядку виконання підготовчих і будівельних робіт, затвердженого постановою КМ України №466 від 13.04.2011, а саме, ОСОБА_1 по АДРЕСА_1 самочинно, без дозвільних документів на право виконання будівельних робіт, проводиться реконструкція нежитлових приміщень, шляхом об`єднання приміщень літ. ІІ заг. пл. 98,5 кв.м., літ. ІV заг. пл. 54,8 кв.м., літ. VІ заг. пл. 49,7 кв.м., літ. VІІІ заг. пл. 62,00 кв.м., в одне приміщення, загальною площею 265,0 кв.м. із пробиттям в них віконних отворів; 
- п.3 ч.1 ст.34 Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності”, п.5 Порядку виконання підготовчих і будівельних робіт, затвердженого постановою КМ України №466 від 13.04.2011, а саме, ОСОБА_1 по АДРЕСА_1 самочинно, без дозвільних документів на право виконання будівельних робіт, проводиться реконструкція нежитлових приміщень, шляхом об`єднання приміщень літ. ІХ заг. пл. 55,1 кв.м., літ. ХІ заг. пл. 57,2 кв.м., літ. ХІІ заг. пл. 48,8 кв.м., літ. ХV заг. пл. 29,0 кв.м. в одне приміщення загальною площею 190,1 кв.м. із пробиттям 4-ох віконних отворів. 
У розділі VІІІ “Пояснення, зауваження або заперечення щодо проведеного заходу державного нагляду (контролю) та складеного акта перевірки” акта №153/1 ОСОБА_1 зазначено: “Викладені в акті обставини не відповідають дійсності. У моїх діяннях відсутній склад у адміністративному правопорушенні. Не був присутній щодо проведення фото та відеофіксації приміщень”. 
За результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті реконструкції нежитлових приміщень по АДРЕСА_1 , відповідачем винесено на адресу позивача, зокрема, два оскаржувані приписи від 05.04.2018 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (а.с. 84, 85 Т.1). 
Зміст цих приписів містить таку інформацію: 
- встановлено порушення ОСОБА_1 п.3 ч.1 ст.34 Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності”, п.5 Порядку виконання підготовчих і будівельних робіт, затвердженого постановою КМ України №466 від 13.04.2011, а саме, ОСОБА_1 по АДРЕСА_1 самочинно, без дозвільних документів на право виконання будівельних робіт, проводиться реконструкція нежитлових приміщень, шляхом об`єднання приміщень літ. ІІ заг. пл. 98,5 кв.м., літ. ІV заг. пл. 54,8 кв.м., літ. VІ заг. пл. 49,7 кв.м., літ. VІІІ заг. пл. 62,00 кв.м., в одне приміщення, загальною площею 265,0 кв.м. із пробиттям в них віконних отворів; зобов`язано протягом одного місця з дати винесення даного припису усунути виявлені порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності; 
- встановлено порушення ОСОБА_1 п.3 ч.1 ст.34 Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності”, п.5 Порядку виконання підготовчих і будівельних робіт, затвердженого постановою КМ України №466 від 13.04.2011, а саме ОСОБА_1 по АДРЕСА_1 самочинно, без дозвільних документів на право виконання будівельних робіт, проводиться реконструкція нежитлових приміщень, шляхом об`єднання приміщень літ. ІХ заг. пл. 55,1 кв.м., літ. ХІ заг. пл. 57,2 кв.м., літ. ХІІ заг. пл. 48,8 кв.м., літ. ХV заг. пл. 29,0 кв.м. в одне приміщення загальною площею 190,1 кв.м. із пробиттям 4-ох віконних отворів; зобов`язано протягом одного місця з дати винесення даного припису усунути виявлені  порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності. 
Вважаючи вказані приписи від 05.04.2018 року протиправними, позивач звернувся з адміністративним позовом до суду. 

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позовних вимог, з врахуванням наступного. 
Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. 
Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень. 
Судом першої інстанції вірно враховано, що відповідно до ч.1 ст.34 Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності” від 17.02.2011 №3038-VI (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі – Закон №3038-VI), замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля". 
Згідно ч.2 ст.34 Закону №3038-VI, зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва. 
Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затверджується Кабінетом Міністрів України. 
За визначенням ч.4 ст.34 Закону №3038-VI, реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою. 
Державні будівельні норми України (ДБН) А.2.2-3-2014 “Склад та зміст проектної документації  на будівництво” встановлюють склад та зміст проектної документації на нове будівництво, реконструкцію, капітальний ремонт та технічне переоснащення будинків, будівель, споруд будь – якого призначення, їх комплексів або їх частин, лінійних об`єктів інженерно – транспортної інфраструктури, якими встановлено наступні терміни та визначення їх понять: 
-          п.3.2 Будівництво – нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва; 
-          п.3.7 Капітальний ремонт – сукупність робіт на об`єкті будівництва, введеному в експлуатацію в установленому порядку, без зміни його геометричних розмірів та функціонального призначення, що передбачають втручання в несучі та огороджувальні системи, при зміні або відновленні конструкцій чи інженерних  систем та обладнання, у зв`язку з їх  фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення  експлуатаційних показників, а також благоустрій території. Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності); 
-          п.3.11 Нове будівництво -  будівництво будинків, будівель, споруд, їх  комплексів, що здійснюється з метою створення об`єктів виробничого і невиробничого призначення, а також лінійних об`єктів інженерно – транспортної інфраструктури, в тому числі добудова зупинених об`єктів незавершеного будівництва; 
-          п.3.21 Реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, в наслідок чого  відбувається зміна основних техніко – економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення  виробництва, підвищення його техніко – економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих  і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності); 
-          п.3.24 Технічне переоснащення – комплекс заходів щодо підвищення експлуатаційних властивостей об`єктів невиробничого та виробничого призначення, введених в експлуатацію в установленому порядку, шляхом впровадження передової техніки та технології, механізації і автоматизації виробництва, оновлення та заміни застарілого і фізично зношеного устаткування новим, більш продуктивним. 
Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 року №76, визначено наступне: 
- утримання будинків і прибудинкових територій  -  господарська діяльність,   спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території   відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством; 
- ремонт будинку - комплекс будівельних робіт, спрямованих на відновлення, з можливим  поліпшенням експлуатаційних показників елементів будинку; 
- реконструкція жилого  будинку  -  комплекс будівельних робіт, спрямованих  на поліпшення  експлуатаційних  показників  приміщень житлового  будинку  шляхом  їх  перепланування  та переобладнання, надбудови,  вбудови,  прибудови  з   одночасним   приведенням   їх показників відповідно до нормативно-технічних вимог; 
- капітальний ремонт  будинку  -  комплекс ремонтно-будівельних робіт,  пов`язаних  з відновленням або поліпшенням експлуатаційних показників  будинку,  із  заміною  або  відновленням  несучих  або огороджувальних конструкцій,  інженерного обладнання та обладнання протипожежного захисту  без зміни будівельних габаритів об`єкта та його техніко-економічних показників; 
- перепланування - до елементів перепланування жилих  приміщень належать:  перенесення  і  розбирання  перегородок,  перенесення і влаштування  дверних  прорізів,  улаштування  і   переустаткування тамбурів,    прибудова   балконів   на   рівні   перших   поверхів багатоповерхових будинків; 
- переобладнання  -   улаштування    в    окремих     квартирах багатоквартирних   будинків  індивідуального  опалення  та  іншого інженерного обладнання,   перенесення нагрівальних, сантехнічних і газових приладів; влаштування  і переустаткування туалетів, ванних кімнат, вентиляційних каналів. 
Постановою Кабінету Міністрів України №406 від 07.06.2017 року затверджено “Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію”. Даним переліком, в редакції, що діяла на момент проведення перевірки, передбачено такі роботи, як: 
-          роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1); 
-          технічне переоснащення згідно з державними будівельними нормами внутрішніх систем опалення, вентиляції, водопостачання, водовідведення, газопостачання (включаючи спеціальне), силових та слабкострумових систем, які забезпечують функціонування будівель і споруд; обладнання (переобладнання) будівель і споруд приладами для ведення відокремленого обліку енергоносіїв, гарячої і холодної води; 
-          заміна існуючих заповнень віконних, балконних та дверних блоків. 
Контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю (ч.5 ст.34 Закону №3038-VI). 
Згідно ч.7 ст.34 Закону №3038-VI, виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом. 
Правильно застосував суд першої інстанції положення статті 41 Закону №3038-VI, згідно з якими державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. 
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. 
Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема: виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом. 
Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; 8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію; 10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки; 11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації. 
На одному об`єкті будівництва, який є предметом державного архітектурно-будівельного контролю, приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, про зупинення підготовчих та будівельних робіт, а також складання протоколів про вчинення правопорушень та накладення штрафів можуть стосуватися кількох суб`єктів містобудування. 
Суб`єкт господарювання має право звернутися до суду щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю. 
Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 “Про затвердження Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю” затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі – Порядок №553), яким визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. 
Відповідно до п.1 Порядку №553 (тут і надалі в редакції від 10.06.2017р.), під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог   статті 1,   статті 3,   частин першої,   четвертої,   шостої - восьмої,   абзацу другого частини десятої,   частин тринадцятої   та   чотирнадцятої статті 4,   частин першої - четвертої статті 5,   частини третьої статті 6,   частин першої - четвертої   та   шостої статті 7,   статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 “Прикінцеві положення” Закону України “Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності”. 
Згідно із п.7 Порядку №553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки. 
Пунктами 16, 17 Порядку №553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком. 
Відповідно до п.19 Порядку №553, припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку. 
Правильно керувався також суд першої інстанції постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011 року “Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт”, якою  затверджено Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт (далі – Порядок №466), який визначає механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт. 
Так, пунктом 2 Порядку №466 визначено, що будівельні роботи – роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення, реставрації, капітального ремонту. 
Відповідно до ч.5 Порядку №466, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками. 
Матеріалами справи підтверджується, що на підставі відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, нежитлові приміщення літ. ІІ заг. пл. 98,5 кв.м., літ. ІV заг.пл.54,8 кв.м., літ. VІ заг. пл. 49,7 кв.м., літ. VІІІ заг. пл. 62,0 кв.м. , літ. ІХ заг. пл. 55,1 кв.м., літ. ХІ заг. пл. 57,2 кв.м., літ. ХІІ заг. пл. 48,8 кв.м., літ. ХV заг. пл. 9,0 кв.м. за адресою АДРЕСА_1 , належать на праві приватної власності Товариству з обмеженою відповідальністю “Автомобіліст плюс” (а.с. 110-117 Т.1). 
18.12.2017 року між ОСОБА_1 (орендар) та ТзОВ “Автомобіліст плюс” (орендодавець) укладено договір оренди №18/12-2017, відповідно до умов якого  орендодавець зобов`язується передати орендарю в строкове платне користування об`єкт оренди нежитлові приміщення за адресою АДРЕСА_1 , загальною площею 455,1 кв.м ( літ. ІІ, ІV, VІ, VІІІ, ІХ, ХІ, ХІІ, ХV) на умовах цього договору, а орендар зобов`язується прийняти об`єкт оренди та сплачувати орендодавцю орендну плату за користування ним. 18.12.2017 сторонами підписано акт приймання-передачі в оренду нежитлового приміщення (а.с. 105-108 Т.1). 
Згідно акта приймання-передачі в оренду нежитлового приміщення від 18.12.2017 року ТзОВ “Автомобіліст плюс” (орендодавець) передав, а ОСОБА_1 (орендар) прийняв нежитлові приміщення за адресою АДРЕСА_1 , загальною площею 455,1 кв.м. (літ. ІІ, ІV, VІ, VІІІ, ІХ, ХІ, ХІІ, ХV) (а.с. 109 Т.1). 
Отже, станом на час проведення перевірки та винесення спірних приписів від 05.04.2018 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, власником розглядуваних приміщень за адресою АДРЕСА_1 , було ТзОВ “Автомобіліст плюс”, а орендарем цих приміщень був позивач ОСОБА_1 .. 
Доводи апелянта (відповідача) зводяться до того, що Інспекцією було проведено заходи державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єкта будівництва по АДРЕСА_1 , в ході проведення яких встановлені наступні порушення ОСОБА_1 по АДРЕСА_1 : - самочинно, без дозвільних документів на право виконання будівельних робіт проводилась реконструкція нежитлових приміщень, шляхом об`єднання приміщень в одне приміщення, загальною площею 265,0 кв.м. та 190,1 кв.м. із пробиттям в них віконних отворів, що є порушенням п.3 ч.1 ст.34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», п.5 Порядку виконання підготовчих і будівельних робіт, затвердженого постановою КМ України №466 від 13.04.2011. Оспорювані позивачем приписи від 05.04.2018 року були зумовлені наявністю саме цих порушень і спрямовані на їх усунення. 
Колегія суддів враховує, що у розглядуваній ситуації спірними являються питання про те, до яких видів робіт відносяться виконані позивачем ОСОБА_1 роботи у вказаних орендованих нежитлових приміщеннях (літ. ІІ, ІV, VІ, VІІІ, ІХ, ХІ, ХІІ, ХV на АДРЕСА_1 ) загальною площею 455,1 кв.м. і чи необхідна була для виконання таких робіт дозвільна документація. При цьому, спірним являються також питання про те, чи позивачем ОСОБА_1 було пробито у несучих стінах цих приміщень віконні отвори із встановленням віконних конструкцій (як про це вказує відповідач) чи було проведено заміну старих віконних конструкцій на нові (як про це вказує позивач). 
Водночас, апеляційним судом встановлено, що власник розглядуваних приміщень ТзОВ “Автомобіліст плюс” немає претензій до орендаря цих приміщень ОСОБА_1 щодо правомірності, обсягу і якості проведених орендарем робіт, чи технічного стану або способу використання цих приміщень за наслідками виконання таких робіт. 
Суд апеляційної інстанції враховує, що в процесу розгляду даної адміністративної справи судом першої інстанції ухвалою від 11.07.2018 року було призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експерту Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз. 
На вирішення експерту судом постановлено наступні питання: 
1. Вказати перелік робіт, виконаних у нежитлових приміщеннях (літ. ІІ, ІV, VІ, VІІІ, ІХ, ХІ, ХІІ, ХV, що  перебувають в оренді ОСОБА_1 на АДРЕСА_1 , до яких видів робіт, визначених ДБН, вони відносяться (нове будівництво/ реконструкція/ перепланування/ капітальний ремонт/ ремонт чи інше) та чи необхідна для виконання таких робіт проектна/ дозвільна документація? 
2. Чи вплинули відповідні роботи на несучу здатність (міцність) конструкцій будинку? 
Експерта було попереджено про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку, відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. 
Для вирішення поставлених питань та надання висновку експерту Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз передано матеріали адміністративної справи №813/1927/18. 
08.07.2020 року на адресу суду першої інстанції надійшов висновок експерта №3856 від 26.06.2020р. (а.с. 199 Т.1). 
Відповідно до положень статті 108 КАС України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 90 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивованим у судовому рішенні. 
Так, за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи надано висновок експерта №3856 від 26.06.2020 року, який містить заключення (висновки) такого змісту: 
- оскільки ремонтно-будівельні роботи (в тому числі, приховані роботи) на досліджуваному об`єкті станом на час проведення експертизи є завершеними, а відомості  щодо фактично виконаних будівельних робіт які наявні в наданих на дослідження матеріалах адміністративної справи відображені неоднозначно, встановити експертним шляхом вичерпний перелік робіт, проведених у нежитлових приміщеннях літ. ІІ, ІV, VІ, VІІІ, ІХ, ХІ, ХІІ, ХV, що перебувають в оренді ОСОБА_1 на АДРЕСА_1 , не надається можливим; 
- згідно наданого на дослідження зведеного переліку робіт, виконаних у нежитлових приміщеннях (літ. ІІ, ІV, VІ, VІІІ, ІХ, ХІ, ХІІ, ХV) на вул. Торф`яній, 21, у м. Львові, наданого на клопотання експерта, виходячи з позиції замовника робіт, роботи виконані у нежитлових приміщеннях (літ. ІІ, ІV, VІ, VІІІ, ІХ, ХІ, ХІІ, ХV) що перебувають в оренді ОСОБА_1 на АДРЕСА_1 , відносяться до перепланування та для виконання таких робіт проектна і дозвільна документація не потрібна; 
- згідно наданого на дослідження зведеного переліку робіт, виконаних у нежитлових приміщеннях (літ. ІІ, ІV, VІ, VІІІ, ІХ, ХІ, ХІІ, ХV) на АДРЕСА_1 , проведені ремонтно – будівельні роботи у нежитлових приміщеннях, що перебувають в оренді ОСОБА_1 по АДРЕСА_1 , не вплинули на несучу здатність та міцність конструкції будинку. 
До висновку експерта долучено ілюстративну таблицю на 3 аркушах (18 фото). 
У цьому висновку експерта вказано, що 03.07.2019 експертом проведено огляд нежитлових приміщень (літ. ІІ, ІV, VІ, VІІІ, ІХ, ХІ, ХІІ, ХV), що перебувають в оренді ОСОБА_1 на АДРЕСА_1 . Огляд проведений в присутності  представника позивача ОСОБА_2 та представника відповідача ОСОБА_3 .. При проведенні візуально – інструментального огляду об`єкта дослідження судовим експертом було встановлено, що фактично ремонтно – будівельні роботи у нежитлових приміщеннях (літ. ІІ, ІV, VІ, VІІІ, ІХ, ХІ, ХІІ, ХV), що перебувають в оренді ОСОБА_1 на АДРЕСА_1 є завершеними, а вказані приміщення експлуатуються за призначенням. За результатами проведеного огляду та ознайомлення з наданими на дослідження матеріалами адміністративної справи експертом встановлено, що на об`єкті фактично було проведено ряд  прихованих ремонтно – будівельних робіт, а у наданих на дослідження матеріалах адміністративної справи містяться суперечливі відомості щодо робіт, які проводилися у нежитлових приміщеннях по АДРЕСА_1 . Усі приміщення, орендовані ОСОБА_1 знаходяться на одному поверсі, в одній частині будинку. Також встановлено, що у зазначених приміщеннях здійснено перепланування, в межах приміщень, що передані в оренду, без втручання в несучі конструкції житлового будинку. Також на момент проведення огляду експертом встановлено наявність віконних прорізів у зовнішніх стінах, що були передбачені проектом та мали бути виконанні на етапі будівництва будинку. Тобто, згідно даних візуального огляду експертом підтверджено пояснення позивача, що фактично у приміщеннях здійснено ремонтні роботи з переплануванням без втручання в несучі конструкції будинку, та підтверджено наявність віконних прорізів у зовнішніх стінах, які відповідають поверховому плану. Також у висновку вказано, що оскільки на час обстеження судовим експертом об`єкта дослідження, ремонтно – будівельні роботи у нежитлових приміщеннях, що перебувають в оренді ОСОБА_1 на АДРЕСА_1 є завершеними, вказані приміщення фактично експлуатуються, тому встановити в який спосіб та коли були виконані віконні прорізи в зовнішніх стінах, експертним шляхом не надається можливим. 
Експерт вважає, що роботи на АДРЕСА_1 виконувались у приміщеннях, які зареєстровані як окремі об`єкти нерухомості, що знаходяться у одного власника, однак в межах одного об`єкта будівництва, без розширення геометричних параметрів цього об`єкта, та зміни його функціонального призначення, тому згідно наданого на дослідження зведеного переліку робіт, виконаних у нежитлових приміщеннях (літ. ІІ, ІV, VІ, VІІІ, ІХ, ХІ, ХІІ, ХV) на вул. Торф`яна,21 у м. Львові, дані роботи не відносяться до реконструкції, про що зазначено у висновку експерта. Враховуючи, що віднесення виду виконуваних робіт до капітального ремонту чи перепланування, в межах наведених у будівельних нормах та правилах понять, належить до компетенції замовника робіт. На думку експерта, згідно наданого на дослідження зведеного переліку робіт, виконаних у нежитлових приміщеннях (літ. ІІ, ІV, VІ, VІІІ, ІХ, ХІ, ХІІ, ХV) на вул. Торф`яній, 21, у м. Львові, наданого на клопотання експерта, виходячи з позиції замовника робіт, роботи виконані у нежитлових приміщеннях (літ. ІІ, ІV, VІ, VІІІ, ІХ, ХІ, ХІІ, ХV) що перебувають в оренді ОСОБА_1 на АДРЕСА_1 , відносяться до перепланування та для виконання таких робіт проектна і дозвільна документація не потрібна. 
Таким чином, з врахуванням наведених вище норм законодавства, фактичних обставин справи та з врахуванням висновку експерта, колегія суддів апеляційного суду погоджується з висновком суду першої інстанції про необґрунтованість висновків відповідача про порушення позивачем п.3 ч.1 ст.34 Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності”, п.5 Порядку виконання підготовчих і будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011 року. 
Водночас, колегія суддів вважає безпідставними доводи апелянта про необґрунтованість висновку експерта №3856 від 26.06.2020 року, оскільки такі доводи не підтверджені належними і допустимими доказами. При цьому, уповноважений представник відповідача приймав участь у судових засіданнях суду першої інстанції і мав можливість надати експерту необхідні (додаткові) матеріалів для експертизи, які б стосувались досліджуваних експертом питань. 
Крім цього, апеляційний суд враховує, що відповідачем не було надано суду об`єктивних доказів (будівельно-технічних матеріалів, матеріалів фіксації стану приміщень і т.п.), які б підтверджували доводи відповідача про те, що позивач ОСОБА_1 отримав в оренду у грудні 2017 року розглядувані нежитлові напівпідвальні приміщення (літ. ІІ, ІV, VІ, VІІІ, ІХ, ХІ, ХІІ, ХV) на АДРЕСА_1 , без наявності віконних отворів і віконних конструкцій у цих приміщеннях. 
Доводи ж апелянта (відповідача) про те, що позивачем ОСОБА_1 самовільно було пробито у несучих стінах цих приміщень віконні отвори із встановленням віконних конструкцій, а не було проведено заміну старих віконних конструкцій на нові (як про це вказує позивач), являються суб`єктивними припущеннями відповідача, які в суді не були підтверджені належними доказами. 
Відповідно до статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин. 
Таким чином, доводи апеляційної скарги відповідача Інспекції ДАБК у м.Львові у відповідній частині висновків суду першої інстанції не спростовують. 
Суд апеляційної інстанції також зазначає, що в апеляційній скарзі відповідач покликається на відсутність законодавчих вимог повідомляти суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки. Проте, позивач не обґрунтовував свій позов неповідомленням відповідача про проведення позапланової перевірки. 
Також позивач в обґрунтування вимог позовної заяви не стверджував про проведення відповідачем перевірки з порушенням вимог чинного законодавства, що спростовує відповідний довід апеляційної скарги. 
В апеляційній скарзі відповідач зазначає, що судом першої інстанції при постановленні рішення не взято до уваги доводи та докази, які були надані відповідачем разом зі відзивом на позовну заяву. 
Однак колегія суддів вважає такі доводи апелянта безпідставними, оскільки суд першої інстанції врахував усі наведені сторонами обґрунтування і надані докази, перевіряючи спірні рішення відповідача (приписи) за визначеними ч.2 ст.2 КАС України критеріями, вірно керувався чинними нормами законодавства та дійшов обґрунтованого висновку, що відповідач як суб`єкт владних повноважень не довів належними та допустимими доказами правомірність прийнятих ним рішень. 
З врахуванням наведених вище норм законодавства та фактичних обставин справи, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що судом першої інстанції при розгляді адміністративної справи всебічно та об`єктивно встановлено обставини справи, сформовано правильні висновки по суті розглядуваних правовідносин, оскаржене рішення суду від 12.11.2020 року винесене з дотриманням чинного законодавства, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому немає підстав для його скасування. 
Керуючись ст.ст. 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд 

                                                         постановив: 

Апеляційну скаргу Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові – залишити без задоволення. 
Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 12 листопада 2020 року в адміністративній справі №813/1927/18 за позовом ОСОБА_1 до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові про визнання протиправними і скасування приписів – залишити без змін. 
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її прийняття (проголошення), а у разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення - протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. 

Головуючий суддя	 	В. В. Гуляк 	
судді	 	Н. В. Ільчишин 	
 	 	Р. Й. Коваль  	
Повний текст постанови складено 25.03.2021 року