УХВАЛА
 
18 березня 2021 року
м. Київ
справа № 362/228/15
провадження № 61-17437св19
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: 
Тітова М. Ю. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Краснощокова Є. В.,
учасники справи:
позивач - заступник Васильківського міськрайонного прокурора в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Київській області та  Державного підприємства «Дослідне сільськогосподарське виробництво Інституту фізіології рослин і генетики Національної академії наук України»,
відповідачі: Глевахівська селищна рада Васильківського району Київської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 ,
провівши в порядку письмового провадження попередній розгляд справи за  позовом заступника Васильківського міськрайонного прокурора в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Київській області та  Державного підприємства «Дослідне сільськогосподарське виробництво Інституту фізіології рослин і генетики Національної академії наук України» до  Глевахівської селищної ради Васильківського району Київської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 про визнання незаконним та скасування рішення селищної ради, визнання недійсними державних актів на право власності на  земельні ділянки, витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння та визнання відсутнім права власності за касаційною скаргою прокурора Київської області на рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 03 квітня 2019 року в складі судді Корнієнка С. В. та  постанову Київського апеляційного суду від 14 серпня 2019 рокув складі колегії суддів: Фінагеєва В. О., Кашперської Т. Ц., Яворського М. А.,
ВСТАНОВИВ:
У січні 2015 року заступник Васильківського міськрайонного прокурора звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Київській області та Державного підприємства «Дослідне сільськогосподарське виробництво Інституту фізіології рослин і генетики Національної академії наук України» та просив визнати незаконним і скасувати рішення Глевахівської селищної ради № 850-34-V від 23 лютого 2010 року в частині передачі у власність ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_1 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 земельних ділянок; визнати недійсними видані на  його підставі державні акти з відміткою про перехід права власності до   ОСОБА_1 , витребувати земельні ділянки з незаконного володіння ОСОБА_1 на користь Головного управління Держгеокадастру у Київській області та Державного підприємства «Дослідне сільськогосподарське виробництво Інституту фізіології рослин і генетики Національної академії наук України»; та визнати відсутнім право власності ОСОБА_1 на зазначені земельні ділянки.
Рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 03 квітня 2019 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 14  серпня 2019 року, у задоволенні позову відмовлено.
У вересні 2019 року прокурор Київської області звернувся до  Верховного Суду з  касаційною скаргою на рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 03 квітня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 14  серпня 2019 року.
Ухвалою Верховного Суду від 11 листопада 2019 року відкрито касаційне провадження у цій справі та витребувано її матеріали із суду першої інстанції.
29 листопада 2019 року справа № 362/228/15 надійшла до Верховного Суду.
ОСОБА_1 надіслала відзив на касаційну скаргу.
Згідно з частиною третьою статті 3 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і  вирішення справи.
08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ». 
Пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» цього Закону встановлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не  закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що  діяв до набрання чинності цим Законом. 
За вказаних обставин тут і надалі положення ЦПК України застосовуються          у редакції, яка діяла до 08 лютого 2020 року.
Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Згідно з частиною п`ятою статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.
Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, справу слід призначити до судового розгляду.
Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції                 в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
Враховуючи категорію і складність справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду колегією у складі п`яти суддів. 
У касаційній скарзі прокурор Київської області просить розглядати справу в  судовому засіданні за участі прокурора Генеральної прокуратури України. ОСОБА_1 у відзиві на касаційну скаргу також просить розглядати справу в  судовому засіданні за її участі.
У задоволенні клопотань необхідно відмовити з таких підстав.
Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.
Таким чином, питання виклику учасників справи у судове засідання суд вирішує з урахуванням конкретних обставин справи та встановленої необхідності надання пояснень учасниками справи.
Положення частин п`ятої та шостої статті 279 ЦПК України, якою врегульовано порядок розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження в суді першої інстанції, не застосовуються при касаційному розгляді, виходячи з частини першої вищенаведеної статті 400 ЦПК України.
Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.
При обговоренні доповіді судді-доповідача про проведені підготовчі дії та  обставини, необхідні для ухвалення судового рішення, колегія суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду дійшла висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні). 
Оскільки розгляд справи Верховним Судом здійснюється у письмовому провадженні без повідомлення учасників справи, а характер спірних правовідносин не вимагає проведення судового засідання з повідомленням сторін, підстав для задоволення клопотань про розгляд касаційної скарги в судовому засіданні з викликом сторін немає.
Керуючись частиною тринадцятою статті 7, статтями 34, 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Справу за позовом заступника Васильківського міськрайонного прокурора в  інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Київській області та  Державного підприємства «Дослідне сільськогосподарське виробництво Інституту фізіології рослин і генетики Національної академії наук України» до  Глевахівської селищної ради Васильківського району Київської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 про визнання незаконним та скасування рішення селищної ради, визнання недійсними державних актів на право власності на  земельні ділянки, витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння та визнання відсутнім права власності за касаційною скаргою прокурора Київської області на рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 03 квітня 2019 року та  постанову Київського апеляційного суду від 14 серпня 2019 рокупризначити до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Відмовити в задоволенні клопотань прокурора Київської області та ОСОБА_1 про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:                                                                                                 М. Ю. Тітов
                                                                                                            І. О. Дундар
                                                                                                            Є. В. Краснощоков