П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

26 січня 2021 р.	м.Одеса	Справа № 540/1472/19	
Головуючий в 1 інстанції: Морська Г.М.
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
судді-доповідача –    Шляхтицького О.І.,
                 суддів:     Семенюка Г.В., 
                              Домусчі С.Д.,
        секретар -         Недашковська Я.О., 

за участю:  апелянта  - ОСОБА_1 , 
                   представника Херсонської обласної  прокуратури - Кавун  А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 17 серпня 2020 року по справі № 540/1472/19 за позовом ОСОБА_1 до Прокуратури Херсонської області (правонаступник - Херсонська обласна  прокуратура)   про визнання протиправними та скасування актів індивідуальної дії, визнання дій протиправними, –

                                   ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог.

У липні 2019 року ОСОБА_1 звернувся з вищевказаним адміністративним позовом, у  якому просив визнати протиправним та скасувати: 
- наказ виконувача обов`язків прокурора Херсонської області С. Циганка № 41 від 08.05.2019 “Про проведення перевірки у Херсонській місцевій прокуратурі”;
- план проведення перевірки організації роботи на основних напрямках діяльності у Херсонській місцевій прокуратурі 13-24 травня 2019 року (доручення), підписаний заступником прокурора Херсонської області Ю. Ясеницьким та затверджений виконувачем обов`язків прокурора Херсонської області ОСОБА_2 , відповідно до якого “Під час перевірки необхідно перевірити та вивчити наступні питання за період діяльності з 15.12.2015 по теперішній час”;
- план проведення перевірки організації роботи на основних напрямках діяльності у Херсонській місцевій прокуратурі 13-24 травня 2019 року (доручення), підписаний заступником прокурора Херсонської області Ю. Ясеницьким та затверджений Виконувачем обов`язків прокурора Херсонської області ОСОБА_2 , відповідно до якого “Під час перевірки необхідно перевірити та вивчити наступні питання за поточний період часу ”;
- рішення оперативної наради у прокурора Херсонської області від 12.06.2019 (протокол №6) “Про результати перевірки стану організації роботи на основних напрямках діяльності у Херсонській місцевій прокуратурі”.
Визнати протиправними дії прокуратури Херсонської області щодо:
-  проведення у період 13-24 травня 2019 року перевірки з питань організації роботи і управління у Херсонській місцевій прокуратурі, а також дії щодо складання начальником відділу організаційного та правового забезпечення прокуратури Херсонської області Бурлачкою Я.С., прокурором відділу організаційного та правового забезпечення прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 відповідної довідки за результатами такої перевірки;
-   проведення у період  з 17, 20-21.05.2019 перевірки з питань з питань кадрової роботи, у тому числі виконання вимог Закону України “Про державну службу”, у Херсонській місцевій прокуратурі Херсонської області, а також дії щодо складання в.о. начальника відділу роботи з кадрами прокуратури Херсонської області Настич В., прокурора відділу роботи з кадрами прокуратури Херсонської області Хохуди А. відповідної довідки за результатами такої перевірки;
-  проведення у період 13-24 травня 2019 року перевірки у Херсонській місцевій прокуратурі в організації діяльності прокурорів у кримінальному провадженні, а також дії щодо складання працівниками галузевого відділу прокуратури Херсонської області ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 відповідної довідки за результатами такої перевірки;
- проведення у період 13-24 травня 2019 року перевірки щодо організації прокурорського нагляду за додержанням законів територіальними органами поліції при провадженні оперативно-розшукової діяльності Херсонською місцевою прокуратурою, а також дії щодо складання прокурором відділу нагляду за додержанням законів територіальними органами поліції при провадженні оперативно-розшукової діяльності прокуратури Херсонської області ОСОБА_11 та начальником відділу нагляду за додержанням законів територіальними органами поліції при провадженні оперативно-розшукової діяльності прокуратури області Йощенком О.І. 27 травня 2019 року доповідної записки за результатами такої перевірки, та подальшого погодження: першим заступником прокурора області ОСОБА_12 відповідної доповідної записки; 
- проведення у період 13-24 травня 2019 року перевірки щодо стану організації діяльності прокурорів у кримінальному провадженні щодо перегляду судових рішень в апеляційному порядку у Херсонській місцевій прокуратурі, а також дії щодо складання заступником начальника відділу підтримання обвинувачення в суді прокуратури Херсонської області ОСОБА_13 та начальником відділу підтримання обвинувачення в суді прокуратури області Тессіо Н.В, довідки за результатами такої перевірки, та подальшого затвердження заступником прокурора області ОСОБА_14 відповідної довідки;
- проведення у період 14-24 травня 2019 року перевірки діяльності щодо представництва інтересів держави в суді та при виконанні судових рішень, а також у сфері запобігання та протидії корупції в Херсонській місцевій прокуратурі, а також дії щодо складання начальником управління представництва інтересів держави в суді Мяло Н.В., начальником відділу організації представництва в суді та при виконанні судових рішень ОСОБА_15 , та прокурором цього відділу ОСОБА_16 , начальником відділу забезпечення представництва в суді ОСОБА_17 , прокурором цього відділу ОСОБА_18 довідки за результатами такої перевірки, та подальшого затвердження заступником прокурора області ОСОБА_19 відповідної довідки;
- проведення у період 13-24 травня 2019 року перевірки щодо організації прокурорського нагляду за додержанням законів при виконанні судових рішень у кримінальних справах, а також при застосуванні інших заходів примусового характеру, пов`язаних з обмеженням особистої свободи громадян в Херсонській місцевій прокуратурі, а також дії щодо складання начальником відділу нагляду за додержанням законів при виконанні судових рішень у кримінальних провадженнях та інших заходів примусового характеру прокуратури Херсонської області ОСОБА_20 , заступником начальника відділу Домбровською І.П., та прокурорами цього відділу Шпитальним В.В. і ОСОБА_21 24 травня 2019 року доповідної записки за результатами такої перевірки, та подальшого погодження заступником прокурора області ОСОБА_22 відповідної доповідної записки;
-  проведення у період 13-24 травня 2019 року перевірки з питань організації діяльності у сфері ювенальної юстиції у Херсонській місцевій прокуратурі, а також дії щодо складання прокурорами відділу ювенальної юстиції прокуратури Херсонської області ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 та начальником відділу ювенальної юстиції прокуратури Херсонської області ОСОБА_26 довідки за результатами такої перевірки, та подальшого погодження заступником прокурора області ОСОБА_27 відповідної довідки;
- проведення у період 13-24 травня 2019 року перевірки організації роботи з розгляду звернень, особистого прийому громадян та забезпечення доступу до публічної інформації у Херсонській місцевій прокуратурі Херсонської області, а також дії щодо складання прокурором відділу організації прийому громадян, розгляду звернень та запитів прокуратури області ОСОБА_28 та начальником вказаного відділу ОСОБА_29 довідки за результатами такої перевірки, а також подальшого погодження заступником прокурора області ОСОБА_19 відповідної довідки;
- проведення у період 16-24 травня 2019 року перевірки стану організації роботи з питань ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, статистики та її аналізу в Херсонській місцевій прокуратурі, а також дії щодо складання прокурором відділу ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань та інформаційно-аналітичної роботи прокуратури Херсонської  області Грудською О., начальником відділу ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань та і інформаційно-аналітичної роботи прокуратури Херсонської області ОСОБА_30 довідки за результатами такої перевірки;
- проведення у період 13-24 травня 2019 року перевірки стану організації роботи на основних напрямках діяльності у Херсонській місцевій  прокуратурі, якою у т.ч. охоплено період діяльності місцевої прокуратури з 15.12.2015 по теперішній час (з моменту утворення прокуратури), а також дії щодо складання заступником прокурора області ОСОБА_31 , начальником відділу організаційного та правового забезпечення ОСОБА_32 , начальником управління у кримінальному провадженні ОСОБА_33 , начальником управління представництва інтересів держави в суді ОСОБА_34 , начальником відділу роботи з кадрами Кравченком М.А., начальником відділу нагляду за додержанням законів територіальними органами поліції при провадженні досудового розслідування та підтримання державного обвинувачення ОСОБА_4 , начальником відділу нагляду за додержанням законів територіальними органами поліції при провадженні оперативно-розшукової діяльності ОСОБА_35 , начальником відділу забезпечення представництва в судах Кущ В., начальником відділу ювенальної юстиції Войтович Т.М., начальником відділу організації діяльності у сфері запобігання та протидії корупції Ястребовою С.О., начальником відділу підтримання обвинувачення в суді ОСОБА_36 , начальником відділу нагляду за додержанням законів при виконанні судових рішень у кримінальних провадженнях та інших заходів примусового характеру ОСОБА_20 , начальником відділу організації прийому громадян, розгляду звернень та запитів ОСОБА_29 , начальником відділу ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань та інформаційно-аналітичної роботи ОСОБА_30 доповідної записки за результатами такої перевірки, а також подальшого погодження прокурором Херсонської області ОСОБА_37 відповідної доповідної записки.
В обґрунтування позовних вимог зазначалось, що оскаржувані рішення та дії прокуратури Херсонської області порушують право позивача на проходження публічної служби,  позапланові виїзди з метою проведення перевірок  вчинені з перевищенням компетенції та всупереч приписам Регламенту прокуратури Херсонської області, висновки проведених перевірок є упередженими, необґрунтованими, по-суті є тиском  на керівника місцевої прокуратури ОСОБА_1 для досягнення раніше поставленої мети -звільнення його з посади.
Наголошуючи на протиправності оспорюваних дій та рішень, позивач, також зазначив, що призначення наказом виконувача обов`язків прокурора Херсонської області № 41 від 08.05.2019 перевірки у Херсонській місцевій прокуратурі, є протиправним та здійснено з порушенням вимог пунктів 16, 16.2, 16.3 Наказу Генерального прокурора України № 15 від 19.01.2017 “Про основні засади організації роботи в органах прокуратури України”, пунктів 8.1,8.3,8.4 Регламенту прокуратури Херсонської області, затвердженого наказом прокурора Херсонської області № 8 від 21.02.2019, а також вимог, передбачених п.п.1-2, 4-5, 10 ст.3, ст. 16 Закону України “Про прокуратуру”. Так, пунктами 16, 16.2, 16.3 Наказу Генерального прокурора України від №15 від 19.01.2017 визначено, що виїзди до місцевих прокуратур для перевірок стану організації роботи проводити відповідно до планів роботи, рішень нарад або керівників прокуратур з урахуванням стану справ у конкретній прокуратурі. Перевірки стану організації роботи у прокуратурах на окремих напрямах планувати і проводити за наявності даних, що свідчать про суттєві недоліки, або якщо застосовані раніше заходи не сприяли досягненню реальних результатів. Перед проведенням виїздів для перевірок стану організації роботи опрацьовувати статистичну та іншу інформацію, що характеризує стан справ у прокуратурі, складати плани, які затверджувати керівництвом органів прокуратури згідно з компетенцією. Аналогічні норми містяться в пунктах 8.1, 8.3 Регламенту прокуратури Херсонської області. Водночас, Херсонською місцевою прокуратурою Херсонської області не допускались суттєві недоліки в організації роботи і управління, а також за іншими напрямками діяльності. Навпаки вжиті керівництвом Херсонської місцевої прокуратури заходи до організації роботи на цьому напрямку сприяли досягненню реальних результатів, про що свідчить відсутність істотних порушень виявлених проведеною перевіркою.
На відміну від п.6.18 Регламенту прокуратури Херсонської області, в п.8.4 не надано повноважень щодо вчинення розпорядчих дій виконувачу обов`язків прокурора Херсонської області, а визначено, що призначення позапланових виїздів з метою проведення перевірки у місцевих прокуратурах є компетенцією тільки прокурора області. Таким чином, наказ виконувача обов`язків прокурора Херсонської області № 41 від 08.05.2019 “Про проведення перевірки у Херсонській місцевій прокуратурі” є протиправним як такий, що винесений поза межами повноважень, без достатніх правових та фактичних підстав, у зв`язку з чим він підлягає скасуванню. Відповідно, дії з проведення перевірки на основних напрямках діяльності в Херсонській місцевій прокуратурі, здійснено протиправно, за відсутності належних правових підстав, а також без наявності раніше допущених суттєвих недоліків чи недосягнення реальних результатів на напрямках діяльності.
В мотивування позову також  вказує, що в перший день перевірки 13.05.2019 йому надано на ознайомлення план її проведення, підписаний виконувачем обов`язків прокурора Херсонської області 08.05.2019, в якому не зазначено період, котрим оплювалась перевірка, тобто вивченню підлягала діяльність місцевої прокуратури за чотири місяці 2019 року. Але 14.05.2019 надано інший примірник плану перевірки також підписаний виконувачем обов`язків прокурора Херсонської області з вказівкою на дату підписання 08.05.2019, але вже із зазначенням, що під час перевірки вивчаються питання за період діяльності з 15.12.2015 по теперішній час. Отже, зазначені плани (доручення) також є протиправними з огляду на те, що їх складено (надано, прийнято) з порушенням вимог, передбачених у п.п.1-2, 4-5, 10 ст. 3, ст. 16 Закону України “Про прокуратуру”. На думку позивача, дії прокуратури Херсонської області щодо перевірки та встановлення її результатів носять протиправний, не об`єктивний характер, не відображають стан організації роботи у Херсонській місцевій прокуратурі Херсонської області на час її проведення та вчинені з порушенням вимог, передбачених у п.п.1-2, 4-5, 10 ст.3, ст.16 Закону України “Про прокуратуру” щодо діяльності органів прокуратури на засадах верховенства права, законності, справедливості, неупередженості та об`єктивності; презумпції невинуватості; незалежності прокурорів, неухильного дотримання вимог професійної етики та поведінки. Перевіркою надано оцінку стану організації роботи місцевої прокуратури з 15.12.2015  по 24.05.2019, незважаючи на те, що в цей період прокуратуру очолювали різні керівники, а більшість порушень, на яких ґрунтується висновок, виявлено за період часу з 11.04.2017 до 12.11.2018, коли ОСОБА_1 не обіймав цю посаду.
Позивач уважав  дії щодо складання доповідної записки, формулювання висновку щодо стану організації роботи на основних напрямках діяльності у Херсонській місцевій прокуратурі, а також пропозиції про розгляд результатів перевірки на оперативній нараді є протиправними з підстав, вказаних вище. Зважаючи на вищевикладене, стан організації роботи на основних напрямках діяльності у Херсонській місцевій прокуратурі відповідає вимогам Закону України “Про прокуратуру”, та галузевих наказів Генерального прокурора України. Таким чином, дії прокуратури Херсонської області щодо такої перевірки та встановлення її результатів носять протиправний, необ`єктивний характер, не відображають стан організації роботи у Херсонській місцевій прокуратурі Херсонської області на час її проведення та вчинені з порушенням вимог, передбачених у п.п.1-2. 4-5. 10 ст.3, ст. 16 Закону України “Про прокуратуру”.
Відповідач проти задоволення позову заперечував, надав до суду першої інстанції відзив на позовну заяву, у якому зазначив, що на час звернення 17.07.2019 з позовом до суду позивач у трудових правовідносинах з прокуратурою області та органами прокуратури України не перебував, оскільки наказом Генерального прокурора України від 21.06.2019 позивача з 24.06.2019 звільнено з органів прокуратури за власним бажанням. На противагу цьому, за результатами проведеної прокуратурою області перевірки стану організації роботи на основних напрямках діяльності місцевої прокуратури, подання до Ради прокурорів України про ініціювання питання надання рекомендації щодо звільнення ОСОБА_1 (позивача) з посади керівника Херсонської місцевої прокуратури Херсонської області у зв`язку з неналежним виконанням ним посадових обов`язків, не направлялось. Звільнення позивача з органів прокуратури відбулось не в порядку дисциплінарного провадження за результатами проведеної перевірки, а на підставі його заяви про звільнення за власним бажанням. Відтак, на  переконання відповідача, проведена відповідно до наказу в.о. прокурора області від 08.05.2019 за № 41 перевірка організації роботи на основних напрямках діяльності у Херсонській місцевій прокуратурі не створила та не створює жодних правових наслідків для позивача, тим більше не порушує його право на проходження публічної служби. Крім того, відповідач вказує, що наказ в.о. прокурора області про призначення перевірки в Херсонській місцевій прокуратурі та план проведення такої перевірки на цей час виконано, оскільки перевірку проведено, результати викладено у доповідній записці прокурору області й обговорено на оперативній нараді. Отже, наказ вичерпав свою дію виконанням, а його скасування (як і скасування плану проведення перевірки, рішення оперативної наради) наразі не матиме наслідком відновлення будь-яких прав позивача, які, на його думку, порушені, та не створює жодних правових наслідків ні для позивача, ні для прокуратури області. 
Також, відповідач зазначав, що на той час виконуючий обов`язки прокурора області, який виносив оскаржуваний наказ, був наділений адміністративними повноваженнями на його винесення та мав змогу надавати відповідні доручення. Так, на підставі наказу від 08.05.2019 за № 41 та плану перевірки, затвердженого 08.05.2019 виконувачем обов`язків прокурора області, працівниками структурних підрозділів прокуратури області проведено перевірку у місцевій прокуратурі за основними напрямками діяльності. За підсумками перевірки складено відповідні довідки, а позивачем надано заперечення щодо викладених у них обставин. Результати проведеної перевірки, з урахуванням заперечень ОСОБА_1 , викладено у доповідній записці прокурору області та заслухано на оперативній нараді у прокурора області. 
Тобто, прокуратурою області виконано всі вимоги організаційно-розпорядчих документів, які стосуються проведення перевірки, а саме: видано наказ, складено план перевірки, оформлено її результати шляхом складання відповідних довідок. Як висновок, і сама довідка фактично має констатуючий, а не владно-зобов`язуючий характер, оскільки не містить обов`язкових приписів, розпоряджень, що породжують юридичні наслідки для позивача.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Херсонський окружний адміністративний суд рішенням від 17 серпня 2020 року у задоволенні адміністративного позову відмовив.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

Не погоджуючись з даним рішенням суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.
В апеляційній скарзі зазначено, що рішення судом першої інстанції ухвалене з порушенням норм процесуального та неправильним застосуванням норм матеріального права, неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків суду обставинам справи, недоведеністю обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважав встановленими, у зв`язку з чим просить його скасувати та ухвалити нове рішення, яким адміністративний позов задовольнити.
Апелянт, мотивуючи власну правову позицію, акцентує на таких обставинах і причинах незаконності і необґрунтованості оскаржуваного судового рішення:
- судом не дотримано принципи (засади) адміністративного судочинства, визначені КАС України, зокрема,  порушені вимоги   статті  6 (верховенство права), статті  8 (рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом), статті  9 (змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі) та ін., а також порушено вимоги Кодексу адміністративного судочинства.
Судом першої інстанції  порушено  принцип  здійснення представництва та самопредставництва відповідача особами, яким за своїм правовим статусом заборонено вчиняти відповідні дії,  процедури та строків зібрання, долучення, дослідження та оцінки доказів (порушення норм процесуального права, порядку ухвалення та формулювання змісту судового рішення за результатами розгляду справи у позовному провадженні.
Судом першої  інстанції  не вирішено належним чином  питання  на предмет захисту  правового інтересу позивача.
Інші доводи апеляційної скарги відтворюють зміст позову.

Обставини справи.

Суд першої інстанції встановив, що у період із 15.12.2015 по 10.04.2017 та з 12.11.2018 по 24.06.2019 ОСОБА_1 обіймав посаду керівника Херсонської місцевої прокуратури Херсонської області.
Виконувачем обов`язків прокурора Херсонської області 08.05.2019 прийнятий наказ № 41 “Про проведення перевірки у Херсонській місцевій прокуратурі”, відповідно до якого з метою перевірки стану організації роботи на повних напрямках діяльності у Херсонській місцевій прокуратурі, керуючись ст. 11, 17 Закону України “Про прокуратуру” створена група у складі працівників прокуратури Херсонської області, наказано виїзд до Херсонської місцевої прокуратури (м. Херсон) здійснити з 13 по 24 травня 2019 року та про результати перевірки доповісти прокурору обласні з наданням доповідної записки до 31.05.2019.
У подальшому, заступником прокурора Херсонської області складений План проведення перевірки організації роботи на основних напрямках діяльності у Херсонській місцевій прокуратурі 13-24 травня 2019 року, який 08.05.2019  затверджений виконувачем   обов`язків прокурора Херсонської області. 
Відповідно до змісту вказаного плану під час перевірки необхідно перевірити та вивчити наступні питання: І. Загальна організація роботи; ІІ. Стан організації роботи з нагляду за додержанням законів територіальним станом поліції при проведенні досудового розслідування та підтримання державного обвинувачення; III. Стан організації з нагляду за додержанням законів територіальним органом поліції при провадженні оперативно-розшукової діяльності; IV. Стан організації підтримання обвинувачення в суді; V. Стан організації діяльності у сфері ювенальної юстиції; VI. Стан нагляду за додержанням законів при виконанні судових рішень у кримінальних провадженнях, а також при застосуванні інших заходів примусового характеру, в`язаних з обмеженням особистої свободи громадян; VII. Стан організації діяльності щодо представництва інтересів в судів та при виконанні судових нень, у сфері запобігання га протидії корупції; VIII. Стан організації роботи з кадрами; IX. Стан організації роботи з прийому громадян, розгляду звернень та запитів; X. Стан організації роботи з питань правового забезпечення, первинного облліку, статистичної звітності. XI. Поряд із вищезазначеними підлягають вченню кожним із членів групи такі питання: Обґрунтованість та законність рішення звернень і запитів за напрямами діяльності. Робота керівництва прокуратури, прокурорів з документами, що надходять з прокуратури області, оперативнісгь їх проходження до виконавців, вірність визначення порядку їх реалізації, повнота і своєчасність виконання резолюцій, ефективність системи контролю за строками та якістю виконання доручень, завдань, вказівок вищих прокурорів і керівника місцевої прокуратури (в тому числі зазначених у резолюціях). Використання та провадження у практичну діяльність документів методичного спрямування.
Згідно з вказаним планом у ході перевірки слід дати об`єктивну оцінку стану справ, зазначити позитивні результати роботи, виявлені порушення їх причини, роль та вплив керівника прокуратури, ефективність роботи кожного прокурора, закріпленого за конкретним напрямом діяльності. Поряд з виявленими прорахунками і недоліками навести конкретні висновки та пропозиції.
Водночас, окремо, заступником прокурора Херсонської області складений план проведення перевірки організації роботи на основних напрямках діяльності Херсонській місцевій прокуратурі 13-24 травня 2019 року, який також 08.05.2019 затверджено виконувачем  обов`язків прокурора Херсонської області. Цей план перевірки є ідентичним до згаданого раніше плану у частині, що стосується питань, які підлягають перевірці та вивченню, однак згідно з другим планом, під час перевірки “необхідно перевірити та вивчити наступні питання за період діяльності з 15.12.2015 по теперішній час”.
Внаслідок  проведення перевірки   керівниками  відділів  відповідача, які визначені у наказі прокурора  Херсонської області  № 41 від 08.05.2019,  складені  відповідні довідки. 
Згодом, відповідачем  складена  доповідна записка  про результатами  перевірки стану  організації роботи  на основних напрямках діяльності  у Херсонській місцевій прокуратурі  13.05-24.05.2019, котра сформована  на підставі  об`єднання  змісту  усіх вищевказаних довідок  (а.с. 93-135, 212-250, т.2, а.с.1-8,т.3). За  пропозиціями вказаної доповідної записки,  результати  перевірки  слід розглянути на оперативні нараді  у прокурора Херсонської області.
Рішенням оперативної наради у прокурора Херсонської області від 12.06.2019 (протокол №6) "Про результати перевірки стану організації роботи на основних напрямках діяльності у Херсонській місцевій прокуратурі": 
“1. Визнати, що стан організації роботи на основних напрямах прокурорської діяльності у Херсонській місцевій прокуратурі не в повній мірі відповідає вимогам Закону України “Про прокуратуру” та організаційно - розпорядчим документам Генеральної прокуратури України, вимагає удосконалення та вжиття додаткових заходів. 
2. Підготувати подання до Ради прокурорів України про ініціювання питання надання рекомендацій щодо звільнення ОСОБА_1 з посади керівника Херсонської місцевої прокуратури Херсонської області у зв`язку з неналежним виконанням ним посадових обов`язків, установлених для відповідної адміністративної посади - керівника місцевої прокуратури. 
3. За неналежне виконання службових обов`язків позбавити премії за результатами роботи у червні заступників керівника Херсонської місцевої прокуратури ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , прокурорів місцевої прокуратури ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , ОСОБА_43 , ОСОБА_44 - на 100%, прокурорів місцевої прокуратури ОСОБА_45 , ОСОБА_46 , ОСОБА_47 - на 50%, першого заступника керівника місцевої прокуратури ОСОБА_48 - на 30%, прокурорів місцевої прокуратури ОСОБА_49 , ОСОБА_50 , ОСОБА_51 , ОСОБА_52 , ОСОБА_53 , ОСОБА_54 - на 20%. 
4. Керівнику Херсонської місцевої прокуратури вжити невідкладних заходів до усунення встановлених недоліків, посилення контролю за діяльністю підлеглих працівників, забезпечити реальних результатів відповідно до сучасних вимог…”.
Вказані обставини сторонами не заперечуються, а отже є встановленими.

Висновок суду першої інстанції.

          Суд першої інстанції , враховуючи  обставини  справи та оцінюючи  у сукупності надані сторонами докази,  дійшов висновку, про наявність повноважень у відповідача на призначення перевірки та складення відповідних довідок і обговорення загальної довідки на оперативній нараді.
          Висновки, викладені в довідках за результатами перевірки, є відображенням дій працівників прокуратури і самі собою не породжують правових наслідків для особи, яка перевірялась та, відповідно, такі довідки не порушують прав останньої. 
          Оцінка довідки за результатами перевірки, в тому числі оцінка дій посадових осіб щодо її складання, викладення у ній висновків перевірки, а також щодо самих висновків перевірки, надається при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого за результатами перевірки, тобто як  наслідок допущених порушень.
          Враховуючи те, що довідку за результатами перевірки з викладеними у ній фактами та висновками не можна розглядати як рішення суб`єкта владних повноважень, що породжує для особи, яка перевірялась, певні правові наслідки, оскільки вона є виключно носієм доказової інформації про виявлені під час перевірки порушення і обов`язковим документом за результатом такої перевірки, то підстави для визнання протиправними дій відповідача щодо складання довідки про результати такої перевірки та обговорення таких результатів на оперативній нараді відсутні.
          Оспорювані позивачем  плани та довідки перевірок  не зумовлюють виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, робота (діяльність) яких перевірялися, тому  висновки цих перевірок є лише фіксацією певних обставин та фактів і не можуть бути скасовані судом.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування протоколу №6 оперативної наради у прокурора Херсонської області від 12.06.2019, суд першої інстанції  зазначив  , що вказане рішення відповідача не впливає на  права та інтереси  позивача з огляду на те, що дії контролюючого органу щодо опрацювання інформації, отриманої внаслідок проведення перевірки, у тому числі складеної за її результатами довідки, є лише службовою діяльністю працівників прокуратури на виконання своїх професійних обов`язків зі збирання інформації, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку. Зазначені дії самі собою не створюють для особи, що перевірялась, жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення її прав та не породжують для неї обов`язкових юридичних наслідків.
Колегія суддів частково не погоджується із висновками суду першої інстанції  з огляду на таке.

Джерела права й акти їх застосування та оцінка суду.

За змістом частини 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Надаючи оцінку правомірності дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України визначає Закон України “Про прокуратуру” від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII (далі -  Закон № 1697-VII).
Суд застосовує усі нормативно-правові акти у редакції станом на час виникнення спірних правовідносин – прийняття наказу та проведення перевірки.
Відповідно до ч. 2, 3 ст. 10 Закону № 1697-VII у системі прокуратури України діють регіональні прокуратури, до яких належать прокуратури областей, Автономної Республіки Крим, міст Києва і Севастополя. Регіональну прокуратуру очолює керівник регіональної прокуратури - прокурор області, Автономної Республіки Крим, міст Києва і Севастополя, який має першого заступника та не більше трьох заступників.
Відповідно до ч. 2, 3 ст.11 Закону № 1697-VII керівник регіональної прокуратури видає накази з питань, що належать до його адміністративних повноважень. У разі відсутності керівника регіональної прокуратури його повноваження здійснює перший заступник керівника регіональної прокуратури, а в разі його відсутності - один із заступників керівника регіональної прокуратури.
Відповідно до ч. 2, 3 ст.17 Закону № 1697-VII прокурори здійснюють свої повноваження у межах, визначених законом, і підпорядковуються керівникам виключно в частині виконання письмових наказів адміністративного характеру, пов`язаних з організаційними питаннями діяльності прокурорів та органів прокуратури. Адміністративне підпорядкування прокурорів не може бути підставою для обмеження або порушення незалежності прокурорів під час виконання ними своїх повноважень. Генеральний прокурор має право видавати письмові накази адміністративного характеру, що є обов`язковими до виконання всіма прокурорами. Керівник регіональної прокуратури має право видавати письмові накази адміністративного характеру, що є обов`язковими до виконання першим заступником, заступниками, керівниками та заступниками керівників підрозділів, прокурорами відповідної регіональної прокуратури та керівниками місцевих прокуратур, розташованих у межах адміністративно-територіальної одиниці, що підпадає під територіальну юрисдикцію відповідної регіональної прокуратури.
З приводу  позовних вимог щодо  визнання протиправним та скасування  наказу виконувача обов`язків прокурора Херсонської області С. Циганка № 41 від 08.05.2019 “Про проведення перевірки у Херсонській місцевій прокуратурі  колегія суддів  виходить із такого.
На день видачі оскаржуваного наказу, ОСОБА_12 відповідно до наказу Генерального прокурора України від 22.04.2019 № 35 вк виконував повноваження керівника прокуратури області.
Отже, ОСОБА_12 , як виконувач обов`язків прокурора Херсонської області, мав право підпису наказу про проведення перевірки у Херсонській місцевій прокуратурі.
Колегія суддів погоджується із висновком  суду першої інстанції  з  того приводу, що покладення на першого заступника прокурора Херсонської області ОСОБА_12 виконання обов`язків прокурора Херсонської області на час відпустки ОСОБА_37 з 2 до 8 травня 2019 року, наказом Генерального прокурора України від 22.04.2019р. № 35 вк надає ОСОБА_12 , як виконувачу обов`язків прокурора Херсонської області право підписувати накази та призначати перевірки, оскільки будь-яких обмежень у його повноваженнях зазначений наказ не містить.
Не містять таких обмежень і нормативно-правові акти, що регулюють діяльність органів прокуратури.
При цьому колегія суддів  зазначає, що підстави, наведені позивачем  щодо  відсутності  належної компетенції у особи, яка має статус виконувача обов`язки прокурора області  фактично звернуті  до правомірності наказу  Генерального прокурора України від 22.04.2019 № 35 що не є предметом спору  у цій справі.
Не встановлено  також судом апеляційної інстанції  факту обмеження або порушення незалежності позивача  під час виконання ними своїх повноважень.
Пунктами 16, 16.1, 16.2, 16.3 Наказу Генерального прокурора України “Про основні засади організації роботи в органах прокуратури України” від №15 від 19.01.2017 визначено, що виїзди до регіональних та місцевих прокуратур для перевірок стану організації роботи проводити відповідно до планів роботи, рішень нарад або керівників прокуратур з урахуванням стану справ у конкретній прокуратурі, а для надання практичної допомоги - також за ініціативою керівників прокуратур, які її потребують. Виїзд до прокуратури працівників різних самостійних структурних підрозділів здійснювати, як правило, одночасно. Надавати прокуратурам нижчого рівня фахову практичну допомогу з метою забезпечення ефективного та якісного виконання покладених на них функцій. Перевірки стану організації роботи у прокуратурах на окремих напрямах планувати і проводити за наявності даних, що свідчать про суттєві недоліки, або якщо застосовані раніше заходи не сприяли досягненню реальних результатів.  Перед проведенням виїздів для перевірок стану організації роботи та надання практичної допомоги ґрунтовно опрацьовувати статистичну та іншу інформацію, що характеризує стан справ у прокуратурі, складати плани, які затверджувати керівництвом органів прокуратури згідно з компетенцією.
21.02.2019  прокурором Херсонської області наказом № 8 затверджений Регламент прокуратури Херсонської області (далі – Регламент).
Розділом 8 регламентована організація виїздів та викликів працівників місцевих прокуратур.
Зокрема, Регламентом передбачено, що виїзди до місцевих прокуратур для перевірок стану організації роботи проводяться відповідно до планів роботи прокуратури області, рішень нарад у прокурора області або за його рішенням (дорученням) з урахуванням стану справ у конкретній прокуратурі (п. 8.1 Регламенту).
Перевірки стану організації роботи у місцевих прокуратурах на окремих напрямах плануються і проводяться у випадках, коли наявні дані свідчать про суттєві недоліки або якщо застосовані раніше заходи не сприяли досягненню реальних результатів (п. 8.3 Регламенту).
Позапланові виїзди з метою проведення прокуратурах чи піднаглядних їм органах та установах здійснюється тільки за рішенням (дорученням) прокурора області або за рапортом першого заступника чи заступника прокурора області, який погоджено прокурором області (п. 8.4 Регламенту).
Із аналізу наведених правих норм слідує, що прокурору області надано право приймати рішення щодо проведення виїзду до місцевої прокуратури для перевірки стану організації роботи. Таке рішення приймається прокурором області з урахуванням стану справ у конкретній прокуратурі.
Відтак, саме прокурор області, або особа, яка виконує його обов`язки має повноваження на визначення наявності чи відсутності підстав для проведення перевірки стану організації роботи на основних напрямках діяльності місцевої прокуратури.
Судом  першої інстанції також встановлено, що начальником відділу організаційного та правового забезпечення прокуратури області 06.05.2019 складено доповідну записку на адресу   ОСОБА_12 щодо наявних недоліків та прорахунків у діяльності Херсонської місцевої прокуратури.
Згодом виконуючий обов`язків прокурора області за результатами опрацювання доповідної записки наклав  резолюцію про необхідність проведення перевірки та підготовки проекту наказу (що і є дорученням). На підставі резолюції винесено наказ від 08.05.2019 №41 “Про проведення перевірки у Херсонській місцевій прокуратурі”.
Вирішуючи спірне питання  з приводу доводів позивача, що інформація, викладена у доповідній записці, не відповідає дійсності, відтак не може бути підставою для прийняття спірного наказу, суд першої інстанції дійшов правильного  висновку, що доповідна записка є лише носієм інформації, викладеної особою, яка її склала та носить суб`єктивний характер і саме перевірка достовірності цієї інформації і є предметом перевірки, що призначена спірним наказом. 
При цьому  суд першої інстанції правильно відхилив  посилання ОСОБА_1 на пункт 6.18 Регламенту прокуратури області як на обґрунтування того, що тільки прокурор області має право призначати позапланові перевірки, оскільки у цьому пункті Регламенту зазначено “прокурор області або виконувач його обов`язків”.
Так, зазначене уточнення стосується лише питань розгляду звернень громадян та уникнення непорозумінь з громадянами з питань поняття “керівник органу”. Вказаний пункт (6.18) Регламенту прокуратури області прийнято на підставі Регламенту Генеральної прокуратури України, п. 11 Інструкції про порядок розгляду звернень і запитів та особистого прийому громадян, затвердженої наказом Генеральної прокуратури України від 20.12.2017 № 357 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 16.01.2018 за № 65/31517, а також статті  15 Закону України “Про звернення громадян”.
Всі інші питання, що стосуються діяльності регіональної прокуратури, наявність адміністративних повноважень у керівника прокуратури та можливість делегувати повноваження першому заступнику, у разі його відсутності, визначено Законом України “Про прокуратуру”.
Вирішуючи справу, суд першої інстанції  врахував , що на час винесення спірного наказу та проведення перевірки позивач очолював Херсонську місцеву прокуратуру.
Даний наказ або висновки перевірки не були ним особисто, як відповідним керівником  або органом, який він очолював, оскаржені ні в судовому порядку, ні до вищестоящого органу – Генеральної прокуратури України.
Херсонською місцевою прокуратурою на виконання спірного наказу безперешкодно надані усі документи для проведення перевірки.
          Урахувавши наведене,   суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що виконувач обов`язків прокурора області наділений адміністративними повноваженнями прокурора області, у тому числі виносити накази та надавати доручення.
З приводу вимог щодо визнання протиправними планів перевірок та їх скасування, суд першої інстанції  зазначив, що позивач  не обґрунтував їх протиправність, обмежившись тільки тим, що у плані, з яким його ознайомили 14.05.2019 р., було зазначено період за який проводиться перевірка (а.с. 77-84,т.2), в іншому - відсутній період (а.с.85-92,т.2)..
Водночас, складання плану перевірки передбачено пунктами 8.14 Регламенту прокуратури області, та пунктом 16.3 наказу Генеральної прокуратури України від 19.01.2017 №15.
У плані, який надано позивачу 14.05.2019, фактично уточнено період за який проводилася перевірка, оскільки перевірка проводилася з метою надання оцінки роботи в цілому у Херсонській місцевій прокуратурі з 15.12.2015 (тобто з моменту утворення місцевої прокуратури).
Вирішуючи справу, суд  першої інстанції зазначив, що плани проведення перевірки самі по собі не є ні нормативно-правовими актами, ні актами індивідуальної дії, які самостійно впливають на права  та інтереси позивача. 
Суд  також  звернув увагу, що перевірці підлягала діяльність Херсонської місцевої прокуратури (з 15.12.2015р. по час проведення перевірки), а не позивача як її керівника. Оцінка діяльності прокуратури надавалася, у тому числі і за часів роботи іншого керівника ( ОСОБА_55 ), що підтверджується довідками перевірок за напрямами прокурорської діяльності.
Отже, правильним  є висновок  суду першої інстанції щодо відсутності правових підстав для задоволення  позову у цій частині позовних вимог.
Зрештою, як  зазначив суд першої інстанції,  на підставі вищезазначеного наказу та Плану перевірки, затвердженого 08.05.2019, виконувачем обов`язків прокурора області, працівниками структурних підрозділів прокуратури області проведена перевірка у місцевій прокуратурі за основними напрямками діяльності. За підсумками перевірки складені відповідні довідки, а позивачем надано заперечення щодо викладених у них обставин.
Результати          проведеної перевірки, з урахуванням заперечень ОСОБА_1 , викладено у доповідній записці прокурору області та заслухано на оперативній нараді у прокурора області. 
Отже,   прокуратурою області була дотримана відповідна процедура  та виконані всі вимоги організаційно-розпорядчих документів, які стосуються проведення перевірки, а саме: видано наказ, складено план перевірки, оформлено її результати шляхом складання відповідних довідок.
Надаючи загальну правову оцінку оспорюваним рішенням та діям відповідача  на предмет   порушення  прав та інтересів  позивача  суд першої інстанції  зазначив  про таке.
Позивач оскаржує спірні наказ, плани, рішення наради як акти індивідуальної дії та оскаржує дії відповідача щодо проведення перевірки та складання довідок.
Відповідно до пункту  19 частини  1 статті  4 КАС України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.
Рішення, дія чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень є такими, що порушують права і свободи особи в тому разі, якщо, по-перше, такі рішення, дія чи бездіяльність прийняті владним суб`єктом поза межами визначеної законом компетенції, а по-друге, оспорюванні рішення, дія чи бездіяльність є юридично значимими, тобто такими, що мають безпосередній вплив на суб`єктивні права та обов`язки особи шляхом позбавлення можливості реалізувати належне цій особі право або шляхом покладення на цю особу будь-якого обов`язку.
Суд встановив наявність повноважень у відповідача на призначення перевірки та складення відповідних довідок і обговорення загальної довідки на оперативній нараді.
Разом із тим, висновки, викладені в довідках за результатами перевірки, є відображенням дій працівників прокуратури і самі собою не породжують правових наслідків для особи, яка перевірялась та, відповідно, такі довідки не порушують прав останньої. 
Працівники прокуратури не позбавлені права викладати в довідках за результатами перевірки власні суб`єктивні висновки щодо зафіксованих обставин, та в подальшому, у разі виникнення спору щодо рішень за результатом такої перевірки (притягнення особи, порушення щодо якої встановлені, до дисциплінарної або іншої відповідальності), що приймаються на підставі таких довідок, обґрунтовувати ними власну позицію щодо наявності певних допущених порушень.
Оцінка довідки за результатами перевірки, в тому числі оцінка дій посадових осіб щодо її складання, викладення у ній висновків перевірки, а також щодо самих висновків перевірки, надається при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого за результатами перевірки, тобто як  наслідок допущених порушень.
Оспорювані позивачем  плани та довідки перевірок  не зумовлюють виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, робота (діяльність) яких перевірялися, тому  висновки цих перевірок є лише фіксацією певних обставин та фактів і не можуть бути скасовані судом.
Не впливають вони й на правовий інтерес позивача. 
Наведені вище обставини та правове регулювання спірних правовідносин свідчать про цілком об`єктивний висновок суду першої інстанції  щодо недоведеності позивачем факту порушення прав та інтересів  оспорюваними рішеннями та діями відповідача.
З цих же правових підстав суд першої інстанції правильно відмовив у задоволенні позову в частині визнання неправомірними дій відповідача щодо проведення перевірки та складення довідок, оскільки, як встановлено вище, такі дії були вчинені на виконання наказу в.о. прокурора Херсонської області від 18.05.2019 № 41 та відповідно до вимог Закону України “Про прокуратуру" та Регламенту.
З приводу позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування протоколу № 6 оперативної наради у прокурора Херсонської області від 12.06.2019  , слід зазначити про таке. 
Відповідно до протоколу №6 оперативної наради у прокурора Херсонської області від 12.06.2019 “Про результати перевірки стану організації роботи на основних напрямках діяльності у Херсонській місцевій прокуратурі”, нарада вирішила: 
“… 1. Визнати, що стан організації роботи на основних напрямах прокурорської діяльності у Херсонській місцевій прокуратурі не в повній мірі відповідає вимогам Закону України “Про прокуратуру” та організаційно - розпорядчим документам Генеральної прокуратури України, вимагає удосконалення та вжиття додаткових заходів. 
2. Підготувати подання до Ради прокурорів України про ініціювання питання надання рекомендацій щодо звільнення ОСОБА_1 з посади керівника Херсонської місцевої прокуратури Херсонської області у зв`язку з неналежним виконанням ним посадових обов`язків, установлених для відповідної адміністративної посади - керівника місцевої прокуратури. 
3. За неналежне виконання службових обов`язків позбавити премії за результатами роботи у червні заступників керівника Херсонської місцевої прокуратури ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , прокурорів місцевої прокуратури ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , ОСОБА_43 , ОСОБА_44 - на 100%, прокурорів місцевої прокуратури ОСОБА_45 , ОСОБА_46 , ОСОБА_47 - на 50%, першого заступника керівника місцевої прокуратури ОСОБА_48 - на 30%, прокурорів місцевої прокуратури ОСОБА_49 , ОСОБА_50 , ОСОБА_51 , ОСОБА_52 , ОСОБА_53 , ОСОБА_54 - на 20%. 
4. Керівнику Херсонської місцевої прокуратури вжити невідкладних заходів до усунення встановлених недоліків, посилення контролю за діяльністю підлеглих працівників, забезпечити реальних результатів відповідно до сучасних вимог…”.
Судом  першої інстанції встановлено, що рішення в частині звернення до Ради прокурорів України про ініціювання питання надання рекомендацій щодо звільнення ОСОБА_1 з посади керівника Херсонської місцевої прокуратури Херсонської області реалізоване не було.
Позивач звільнився із посади керівника Херсонської місцевої прокуратури Херсонської області за власним бажанням.
Відмовляючи у задоволені позову  у  цій частині позовних вимог , суд першої інстанції  виходив із того  що оспорювание рішення  фактично є  документом (рішенням), на підставі яких керівником прокуратури може бути прийнято рішення обов`язкового характеру, тому такі рішення  не може скасовуватись в окремому судовому порядку, бути предметом спору, а зазвичай досліджуються судом в якості доказів при розгляді позовів про скасування наказів про звільнення та поновлення на службі, або наказів про застосування дисциплінарного стягнення тощо.
Щодо твердження позивача, що оскаржуваними рішеннями та діями порушені його права на проходження публічної служби та законний особистий та професійний інтерес позивача, суд першої інстанції,  врахувавши офіційне тлумачення    Конституційного Суд України у Рішенні від 01.12.2004 N 18-рп/2004 щодо поняття "охоронюваний законом інтерес", зазначив що жодних доказів порушення прав позивача оспорюваним рішенням  останній суду не надав.
Колегія суддів  погоджується із висновками  суду першої інстанції з приводу  правомірності наказу про призначення  перевірки, планів перевірки, дій відповідача про проведенню відповідної перевірки  з підстав, які були наведені вище та з огляду на те , що жоден із наведених вище  рішень та дій  не має персоніфікованого  характеру   відносно права та інтересів позивача.
Водночас  з висновками суду першої інстанції  з приводу відсутності підстав  для  задоволення адміністративного позову в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення оперативної наради  погодитись не можна   з огляду на таке.
Так, як вбачається із змісту позову та вимог апеляційної скарги, позивач  обґрунтовуючи адміністративний позов, послався на приписи статі 5 КАС України, відповідно до якої, кожна особа  має  право  в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до адміністративного  суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта  владних повноважень  порушені її права, свободи  або законні інтереси.
У підпункті 4.1 пункту 4 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 зазначено, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (частина друга статті 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення, чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.
Так,  за змістом частини 2 статті 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Частиною  5 статті  125 Конституції України передбачено, що з метою захисту прав, свобод та інтересів особи у сфері публічно-правових відносин діють адміністративні суди.
          Відповідно  до статті 2 КАС України  завданням  адміністративного судочинства  є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб від порушень з боку  суб`єктів владних повноважень.
          Згідно з частиною  1 статті 5 КАС кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист. 
          Поняття законного (охоронюваного законом) інтересу міститься в рішенні Конституційного Суду України від 01.12.2004 року у справі №1-10/2004, згідно з яким поняття "охоронюваний законом інтерес" у зв`язку з поняттям "права", треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.
          Отже, наведені  норми  передбачають, що правовий інтерес позивача є самостійним  об`єктом судового захисту в адміністративному судочинстві.
          Законний інтерес, якщо його порушує суб`єкт владних повноважень, може бути предметом судового захисту в порядку адміністративного судочинства. Під час розгляду справи суд з`ясовує, які саме фактичні обставини зумовлюють існування інтересу, відносини, що існують з приводу об`єкту інтересу, а також інші індивідуальні особливості, що відображають законність інтересу та необхідність судового захисту прагнень позивача.
Зазначений висновок кореспондується із правовою позицією, висловленою у постанові Верховного суду  від 25.04.2018, справа 461/2132/17, номер рішення ЄДРСРУ 73700436.
З приводу обставин, що зумовлюють існування інтересу, варто зауважити, що позивач є колишнім  працівником органів прокуратури (Генеральний прокурор України наказом від 21.06.2019 звільнив позивача з 24.06.2019 з органів прокуратури за власним бажанням), а на час звернення до суду - обіймав  посаду державного службовця  у Державному бюро розслідування. 
Згідно зі статтею 1 Закону України "Про Державне бюро розслідування"  від   12.11.2015 № 794-VIII державне бюро розслідувань є державним правоохоронним органом, на який покладаються завдання щодо запобігання, виявлення, припинення, розкриття та розслідування злочинів, віднесених до його компетенції.
          Статтею 14 вказаного Закону передбачено, що служба в Державному бюро розслідувань є державною службою особливого характеру, що полягає у професійній діяльності придатних до неї за станом здоров`я і віком громадян України. Час проходження служби в Державному бюро розслідувань зараховується до страхового стажу, стажу роботи за спеціальністю, а також до стажу державної служби відповідно до закону(частина 2). На службу до Державного бюро розслідувань приймаються на конкурсній основі в добровільному порядку (за контрактом) громадяни України, які спроможні за своїми особистими, діловими та моральними якостями, віком, освітнім і професійним рівнем та станом здоров`я ефективно виконувати відповідні службові обов`язки. Кваліфікаційні вимоги та критерії професійної придатності для зайняття посад у цих підрозділах затверджуються Директором Державного бюро розслідувань (частина 3).
Трудові відносини працівників Державного бюро розслідувань регулюються законодавством про працю, державну службу та укладеними трудовими договорами (контрактами). На державних службовців Державного бюро розслідувань поширюється дія Закону України "Про державну службу". Посади державних службовців Державного бюро розслідувань відносяться до відповідних категорій посад державної служби в порядку, встановленому законодавством (частина 5).
За положеннями  пункту 5 частини 1 статті 2 Закону України  " Про держану службу" від 10.12.2015 № 889-VIII  передбачено, що  професійна компетентність - здатність особи в межах визначених за посадою повноважень застосовувати спеціальні знання, уміння та навички, виявляти відповідні моральні та ділові якості для належного виконання встановлених завдань і обов`язків, навчання, професійного та особистісного розвитку;
           Відповідно  до  частини 1 статті 7  Закону № 889-VIII   державний службовець має право на  просування по службі з урахуванням професійної компетентності та сумлінного виконання своїх посадових обов`язків.
Керівними принципами Організації Об`єднаних Націй щодо ролі обвинувачів, прийнятими восьмим Конгресом Організації Об`єднаних Націй з профілактики злочинності і поводження з правопорушниками, Гавана, Куба, 27 серпня - 7 вересня 1990 року (URL: https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/995_859), визначено, зокрема, що обвинувачі, будучи найважливішими представниками системи здійснення кримінального правосуддя, завжди зберігають честь і гідність своєї професії (пункт 3); розумні умови служби обвинувачів, їх належна винагорода і, де це можливо, термін повноважень, пенсійне забезпечення та вік виходу на пенсію встановлюються законом або опублікованими нормами або положеннями (пункт 6).
          Пунктом 7 цих Принципів  передбачено, підвищення на посаді осіб, які здійснюють судове переслідування, де існує така система, ґрунтується на об`єктивних факторах, зокрема на професійній кваліфікації, здібностях, моральних якостях і досвіді, і рішення по ньому приймається у відповідності зі справедливими і неупередженими процедурами.
          Із наведеного  випливає, що державні службовці, особливо, ті, які здійснюють судове переслідування,  мають такий законний інтерес як визначення  належного  рівня спроможні за своїми особистими, діловими та моральними якостями, віком, освітнім і професійним рівнем та станом здоров`я ефективно виконувати відповідні службові обов`язки, професійним рівень та компетенцію, завжди зберігати  честь і гідність своєї професії.
          Окрім того, суд відмічає, що стаття 8  Європейської конвенція  з прав людини   поняття "право на приватне  життя" визначає також, як  право особи на формування та розвиток стосунків з іншими людьми, включаючи стосунки професійного або ділового характеру» (див., зокрема,  п.165 рішення  Європейського суду  з прав людини від  07.08.1996  у справі «Олександр Волков проти України», заява № 21722/11). 
          Як вбачається із змісту рішення оперативної наради прокурора Херсонської області  ( протокол №6), останньою надана  оцінку саме стану організації робити на основних напрямах прокурорської діяльності у Херсонській місцевій прокуратури, тобто  компетенції  позивача  як прокурора місцевої прокуратури в  частині організації  роботи органу, який він очолював в розумінні пункту 3 частини 1 статті 13  Закону № 1697-VII (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин), за якою, саме керівник місцевої прокуратури організовує діяльність місцевої прокуратури.
          Більш того, у вказаному рішенні  міститься висновок  про  неможливе продовження    проходження  служби позивача в органах прокуратури внаслідок  неналежного  виконання ним посадових обов`язків, установлених для відповідної адміністративної посади - керівника місцевої прокуратури та ініціювання процедури його звільнення (припинення публічної служби).  
          При цьому  позивач у судовому засіданні наголошував,  що він є особою, яка має лише одну  вищу освіту - юридичну, пов`язує свою  професійну діяльність виключно з юриспруденцією, має на меті досягнення  кар`єрного зростання , що пов`язано у тому числі із зайняттям  керівних посад , наявний особистий та професійний інтерес  щодо усунення необґрунтованих та протиправних обставин, які свідчать  про його  недостатній професійний  рівень  як працівника державного органу. Позивач збирається  прийняти участь  у відповідних конкурсах на зайняття  посади працівника  прокуратури,  а відтак такі висновки  об`єктивно можуть перешкодити у зайнятті цієї посади.
          Отже, рішення  оперативної наради (протокол №6 оперативної наради у прокурора Херсонської області від 12.06.2019  “ Про результати перевірки стану організації роботи на основних напрямках діяльності у Херсонській місцевій прокуратурі ”), котре містить таки висновки може бути самостійним об`єктом оскарження у адміністративному суді.
Аргументом на користь вищевказаного є  також  правова позиція  Верховного суду, який  у постанові   від 18.12.2019, справа №640/4354/19), зазначив , що  Рішення  Ради прокурорів України від 20.02.2019 №17 «Про внесення рекомендації про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника Запорізької місцевої прокуратури №2 Запорізької області»  може бути самостійним предметом спору.
Надаючи правову оцінку оспорюваному рішенню  відповідача, колегія суддів виходить із такого. 
Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії як актів правозастосування, є їхня обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень фактичних і юридичних підстав, а також переконливих і зрозумілих мотивів прийняття таких актів.
Аналогічну правову позицію висловив  Верховний суд у постанові від 05.03.2020  у справі № 640/467/19, номер судового рішення в ЄДРСРУ  88062082.
Зміст спірного  рішення (протоколу), який є індивідуально-правовим актом  і  впливає на правовий інтерес позивача, має відповідати вимогам, визначеним у статті 2 КАС України, відповідно до яких обґрунтованість є однією з обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, що підлягає встановленню адміністративним судом.
Системний аналіз установлених обставин справи дає змогу дійти висновку, що з метою виконання вимоги щодо обґрунтованості спірного висновку відповідачеві не достатньо вказати у його змісті на факти відповідних правопорушеннь. Відповідач зобов`язаний навести  конкретний опис порушення (порушень) позивачем чинного  законодавства, виявленого(их) за результатами  перевірки.
У цій справі, як встановив  суд апеляційної  інстанції, відповідач обмежився лише вказівкою на опис порушень. Проте жодних фактичних обставин, на підставі яких відповідач дійшов таких висновків, у спірному висновку не наведено. 
Не наведена  також у оспорюваному рішенні правова  позиція позивача,  котрий  не погодився із вказаними висновками,  та мотиви  її відхилення. 
Так,   із змісту доповідної записки  про результатами  перевірки стану  організації роботи  на основних напрямках діяльності  у Херсонській місцевій прокуратурі    13.05-24.05.2019  (а.с. 93-135, 212-250, т.2, а.с.1-8,т.3), яка слугувала фактично підставою  для прийняття спірного рішення,  убачається, що  претензії відповідача  до  безпосередньої діяльності позивача  полягали  у тому,  що  (І) позивачем минулого та поточного років координаційні та спільні наради, засідання міжвідомчих груп  під головуванням керівника місцевої прокуратури ОСОБА_1  не проводились, (ІІ) керівником місцевої прокуратури не забезпечено своєчасність , повноту  та достовірність  внесення відомостей щодо участі у розгляді судом справ до Інформаційно-аналітичної системи  "Облік та статистика органів прокуратри",  (ІІІ) не приділяється належна увага  організації роботи з розгляду звернень особистого прийому громадян.
Заперечуючи  з приводу  цих висновків,  викладених у доповідній записці  про результати  перевірки стану  організації роботи  на основних напрямках діяльності  у Херсонській місцевій прокуратурі,  щодо не проведення  ним  упродовж  2018 та 2019 років  координаційних та спільних нарад, засідань міжвідомчих груп, позивач зазначив, що у розпорядженні відповідача знаходяться матеріали  спільної наради  у керівника Херсонської міської прокуратури  Херсонської  області  від 21.03.2019, координаційної наради  керівників правоохоронних органів міста Херсона  від 27.12.2018, накази керівника  Херсонської  місцевої прокуратури  про створення  міжвідомчих груп в Херсонській  місцевій прокуратурі ( №3/39 від  15.01.2019 "Про створення   міжвідомчої робочої групи  з питань взаємодії у сфері розкриття  та контролю за продовженням  досудового розслідування кримінальних правопорушень , вчинених стосовно громадських активістів, та інших дій, спрямованих на дестабілізацію суспільно-політичної ситуацію та можуть  викликати загострення у суспільстві", № 7/40  від 29.03.2019 "Про створення  міжвідомчої  робочої групи з  питань взаємодії у сфері  розкриття  та контролю за провадженнями  досудового розслідування  кримінальних правопорушень за ст.ст.185,186,187 КК України", а також інші).
Наведені заперечення позивача  містять важливі та вирішальні аргументи, а отже є важливими аспектами справи, котрі вимагають  належної правової  оцінки  відповідача.
Проте,  як було зазначено вище, відповідач,  дійшовши  висновку   про  неможливе продовження проходження служби позивача в органах прокуратури внаслідок  неналежного виконання ним посадових обов`язків, установлених для відповідної адміністративної посади - керівника місцевої прокуратури та ініціювання процедури його звільнення,  наведені вище доводи позивача проігнорував.
З приводу  другої(ІІ) претензії варто зауважити, що, як убачається із змісту доповідної  записки , керівництвом  місцевої прокуратури   не забезпечена  своєчасність, повнота  та достовірність внесення відомостей  про участь у розгляді  судом  справ  при вирішені питань, пов`язаних із виконанням вироку, у тому числі і у справах  щодо продовження, зміни або припинення застосування примусових заходів медичного  характеру  та застосуванні  до засуджених акта амністій. Вибірковою  перевіркою встановлено, що мають  місце випадки  не  внесення  до ІАС "ОСОП"  даних щодо участі  у розгляді  судом справ. Так, не внесені  данні  про участь у розгляді справи ОСОБА_56 (ухвала  суду  від 22.03.2018 у справі  № 766/3464/18 щодо ОСОБА_57 , ухвала  суду  від 07.06.2018 щодо ОСОБА_58 у справі  № 766/4064/18 , ухвала  від  22.03.2018 щодо   ОСОБА_59 , у справі № 788/3194/18); ОСОБА_60 (ухвала  від 04.10.2018 № 766/16789/18 щодо ОСОБА_61 ). 
          Водночас  перелічені у доповідній записці  судові рішення Херсонського  місцевого суду датовані   у період часу , коли ОСОБА_1 не займав  посаду керівника  місцевої прокуратури.
          З  приводу третьої (ІІІ)  претензії  щодо  не  приділення позивачем  належної  уваги  організації роботи з розгляду звернень особистого прийому громадян, колегія суддів  зазначає, що така кваліфікація  дій позивача  не є тим критерієм, котрій  дозволяє  здійснити об`єктивну правову оцінку діяльності позивача в частині організації  діяльність місцевої прокуратури в розумінні  вимог пункту 3 частини 1 статті 13  Закону  № 1697-VII (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин).
Інші претензії  перевірки з огляду на гарантії незалежності прокурора (стаття 16 Закону №1697-VII) адресовані конкретним працівникам Херсонської міської прокуратури, проте висновків з того приводу, що наведені вище порушення є наслідком  неналежної організації роботи  керівника  місцевої прокуратури (позивача у справі ) доповідна записка  не містить.
Окрім того, суд враховує, що в основу   рішення покладено матеріали перевірки  з приводу виявлених порушень в період часу з 10.04.2017 до 20.11.2018, натомість у зазначений проміжок  часу, позивач цю посаду не займав. 
Урахувавши наведене вище, проаналізувавши зміст протоколу № 6, зміст доповідної  записки  про результатами  перевірки стану  організації роботи  на основних напрямках діяльності  у Херсонській місцевій прокуратурі    13.05-24.05.2019  ( а.с. 93-135, 212-250, т.2, а.с.1-8,т.3), суд зазначає, що висновки в оспорюваному рішенні є надто загальними та що для обґрунтування своїх висновків відповідач  мав послатись на конкретні обставини та зазначити період, коли вони відбулись.
Беручи до уваги наведені правові норми та установлені обставини, колегія суддів зазначає, що   правова  оцінка  діяльності  позивача, як керівника місцевої прокуратури, викладена у пунктах 1,2 протоколу № 6 оперативної наради у прокурора Херсонської області від 12.06.2019  "Про результати перевірки стану організації роботи на основних напрямках діяльності у Херсонській місцевій прокуратурі" -  не ґрунтується на законі,  а тому такі висновки слід  визнати  протиправними  та  такими, що підлягають скасуванню.
Водночас   висновки  щодо інших працівників   (пункти 3, 4, 5   протоколу №6 оперативної наради у прокурора Херсонської області від 12.06.2019  “Про результати перевірки стану організації роботи на основних напрямках діяльності у Херсонській місцевій прокуратурі ”)  не стосуються індивідуального права та  інтересу  позивача, не були   такими, які  обмежували  або порушували незалежність позивача  під час виконання ними своїх повноважень, а відтак а не підлягають задоволенню.
При цьому  є   не коректними доводи суду, що протокол  № 6 оперативної наради у прокурора Херсонської області від 12.06.2019 не реалізований, а тому він не впливає на права та обов`язки  позивача, з огляду на те, що  жодна інша норма національного законодавства  не містить обмеження права особи на звернення до суду з вимогою про визнання протиправним і скасування такого, що вже реалізований (не реалізований) , індивідуального акта, та не обмежує (звужує) повноважень суду щодо розгляду і вирішення адміністративної справи з огляду на таку ознаку. 
Аналогічний висновок  зазначений Верховним судом в ухвалі  від  21 травня 2020 року, справа №826/9464/18.
Тобто,  факт реалізації або не реалізації  актів  та інших документів не може  бути підставою для відмови у задоволенні адміністративного позову.
Аналогічну  правову позицію висловив Верховний суд  у постанові  від 04.09. 2018,  справа №826/5608/17
          Такий підхід суду також узгоджується із прецедентною практикою    Європейського суду з прав людини , викладеного   рішення суду  по справі Фрезаду проти Греції» (FREZADOU v. GREECE, Application no. 2683/12, 8 November 2018), за висновками якого, нездатність  судів  завчасно  розглянути  по суті  спір з приводу  правового акта, який втратив чинність з тієї  підстави, що  у позивача зник правовий інтерес,  є порушенням  статті 6 Європейської конвенції з прав людини.
           Не є коректним також висновок суду першої інстанції  з того  приводу , що   позивач фактично  звернувся до суду  із вимогами  про захист честі, гідності та ділової репутації, які  є предметом цивільного судочинства та не можуть розглядатись в порядку адміністративного судочинства, оскільки  згідно зі статтею 201 ЦК України честь, гідність і ділова репутація є особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством.
          Водночас у справі, що розглядається, предметом захисту є виключно  правовий інтерес позивача   у публічно-правових відносинах. 
          Отже, підсумовуючи наведене, колегія суддів зазначає про наявність правових  підстав для визнання протиправними та скасування пунктів 1,2 протоколу № 6 оперативної наради у прокурора Херсонської області від 12.06.2019 "Про результати перевірки стану організації роботи на основних напрямках діяльності у Херсонській місцевій прокуратурі"
Відповідно до статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
В ході розгляду справи позивач частково довів суду ті обставини, на які він посилався в обґрунтування заявлених вимог, а відповідач  не надав суду належні докази на підтвердження своїх заперечень проти позову.
Щодо клопотання апелянта про виклик свідка, котре зазначене  в апеляційній скарзі, колегія суддів, з огляду на   відсутність  заперечення  в апеляційній  скарзі   у порядку  частини 3 статті 293 КАС України  на  протокольну ухвалу  суду з першої інстанції від 17.08.2020  ( п.13  запису журналу судового засідання. а.с.60,об, т.4), якою суд  відмовив у задоволенні такого клопотання (а.с. 25-31,т.4), згоди позивача  під час  обговорення питання про закінчення  перевірки підстав  для апеляційного перегляду (частина 4 статті 310 КАС України),  обмежившись наявними у справі доказами, вважає, що таке клопотання задоволенню не підлягає.
 
Доводи апеляційної скарги.

Оцінюючи доводи апеляційної скарги, щодо не дотримання судом першої інстанції  принципів  адміністративного судочинства,  зокрема: верховенства права (стаття 6 КАС України); рівності  усіх учасників судового процесу перед законом і судом (стаття 8 КАС України); змагальності  сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі (стаття 9 КАС України ), а також порушення судом вимог Кодексу адміністративного судочинства щодо, суд виходить з того, що  вказані доводи є надто загальними  та такими що не підтверджуються  матеріалами справи.
З приводу  доводів апеляційної скарги  щодо порушення судом першої інстанції  правил представництва та самопредставництва відповідача особами, яким за своїм правовим статусом заборонено вчиняти відповідні дії, колегія судів вважає  правильним дії суду  щодо  допуску представників відповідача, оскільки  самопредставництво  здійснено з урахуванням  вимог  частини 3 статі 58, частини 1 статі 59 КАС України,   пунктів 1.2; 1.3 наказу Генеральної прокуратури  від 07.08.2019 № 153  "Про порядок здійснення представництва в суді  органів прокуратури". 
Відхиляє суд також доводи апелянта   щодо  порушення судом першої інстанції процедури та строків зібрання, долучення, дослідження та оцінки доказів, оскільки прийняття судом  відповідних доказів ( а.с.74-150,т.3)  від відповідача не звузило  процесуальні гарантії позивача  та не призвело до неправильного вирішення справи.
Інші доводи апеляційної скарги, яким була дана оцінка в мотивувальній частині постанови, ґрунтуються на суб`єктивній оцінці фактичних обставин справи та доказів. Зазначені доводи не містять посилань на конкретні обставини чи факти або на нові докази, які б давали підстави для скасування рішення суду першої інстанції.
Підсумовуючи наведене,  колегія суддів вважає правильним висновок  суду першої інстанції  щодо  позовних вимог про визнання протиправним та скасування:  наказу виконувача обов`язків прокурора Херсонської області С. Циганка № 41 від 08.05.2019 “Про проведення перевірки у Херсонській місцевій прокуратурі”; плану проведення перевірки організації роботи на основних напрямках діяльності у Херсонській місцевій прокуратурі 13-24 травня 2019 року (доручення), підписаний заступником прокурора Херсонської області Ю. Ясеницьким та затверджений виконувачем обов`язків прокурора Херсонської області ОСОБА_2 , відповідно до якого “Під час перевірки необхідно перевірити та вивчити наступні питання за період діяльності з 15.12.2015 по теперішній час”;  плану проведення перевірки організації роботи на основних напрямках діяльності у Херсонській місцевій прокуратурі 13-24 травня 2019 року (доручення), підписаний заступником прокурора Херсонської області Ю. Ясеницьким та затверджений Виконувачем обов`язків прокурора Херсонської області ОСОБА_2 , відповідно до якого “Під час перевірки необхідно перевірити та вивчити наступні питання за поточний період часу ”; дій  прокуратури Херсонської області щодо  проведення у період 13-24 травня 2019 року перевірки з питань організації роботи і управління у Херсонській місцевій прокуратурі.
Водночас при вирішенні позовних вимог щодо визнання протиправними та скасування пунктів 1, 2 протоколу №6 оперативної наради у прокурора Херсонської області від 12.06.2019  “ Про результати перевірки стану організації роботи на основних напрямках діяльності у Херсонській місцевій прокуратурі ”,  суд першої інстанції  при вирішенні справи припустився порушення норм процесуального та матеріального  права, що у відповідності до приписів  абзацу 2 частини 2 статті 317 КАС України є підставою для скасування рішення суду першої інстанції у цій частині позовних вимог, та постановлення нового рішення  про задоволення відповідної частини позовних вимог.

Судовий збір. 

Відповідно до частини 6 статті 139  КАС України , якщо  суд апеляційної інстанції, не повертаючи  адміністративну справу  на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.
При частковому  задоволенні позову  судові витрати  покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог  ( частина 3 статі 139 КАС України).
Позивачем сплачений  за платіжним дорученням № 202 від 15.07.2019 судовий збір у розмірі 776 грн (а.с.4,т.1) та, з урахуванням ухвали Херсонського окружного адміністративного суду  від 19.07.2019 (а.с.1-3,т.1), судовий збір  у розмірі 3104,34 грн.  (платіжне дорученням № 21 від 17.08.2019, а.с.132,т.1), судовий збір за подачу апеляційної скарги  на ухвалу Херсонського окружного адміністративного суду  від 28.10.2019 у розмірі 1921 (квитанція № 93 від 18.11.2019, а.с.1,т.2), судовий збір за подачу  апеляційної скарги  у розмірі  5763, 00  грн (квитанція  №ПН4018 від 17.09.2020, а.с.123, т.4).
Як визначено в ухвалі Херсонського окружного адміністративного суду  від 19.07.2019 ( а.с.1-3,т.1) позивач  заявив  п`ять вимог немайнового характеру.
Одна вимога немайнового характеру позивача задоволена частково, отже  з огляду  на часткове задоволення  позовних вимог  та вимог апеляційної скарги,  судовий  збір  на користь апелянта слід  повернути в розмірі пропорційну  задоволеної частини позовних вимог, тобто  розмір пропорції судового збору, який підлягає компенсації позивачу  дорівнює 1/10.  
Отже,  на користь  позивача слід присудити суму сплаченого судового збору у розмірі  1156,27 грн.
Керуючись статтями 308, 309, 315, 321, 322, 325 КАС України, –

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.
Рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 17 серпня 2020 року по справі № 540/1472/19  в частині позовних вимог   про визнання  протиправним та скасування   пунктів  1, 2  протоколу №6 оперативної наради у прокурора Херсонської області від 12.06.2019  "Про результати перевірки стану організації роботи на основних напрямках діяльності у Херсонській місцевій прокуратурі" - скасувати.
Ухвалити у цій частині позовних вимог нову постанову,  якою позов задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати  пункти 1, 2  протоколу №6 оперативної наради у прокурора Херсонської області від 12.06.2019 "Про результати перевірки стану організації роботи на основних напрямках діяльності у Херсонській місцевій прокуратурі".
В решті Рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 17 серпня 2020 року по справі № 540/1472/19  -  залишити без змін.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань  Херсонської  обласної прокуратури  (вул. Михайлівська, 33 м. Херсон,73000 ідентифікаційний код 04851120) на користь ОСОБА_1 АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір в розмірі 1156, 27  грн (одна  тисяча сто  п`ятдесят шість  гривень  двадцять сім копійок )
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України.
                Дата складення та підписання повного тексту судового рішення – 04 лютого 2021 року.

Головуючий суддя 	 	Шляхтицький О.І.	
Судді	    	Домусчі С.Д.    Семенюк Г.В.