П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

09 березня 2021 р.	м.Одеса	Справа № 420/5227/20	
Головуючий в 1 інстанції: Марин П.П.
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
судді-доповідача:  Димерлія О.О.
суддів: Танасогло Т.М. ,  Єщенка О.В. 
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія Будперспектива» на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 29.10.2020 року по справі №420/5227/20 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія Будперспектива» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

В С Т А Н О В И В:
У червні 2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія Будперспектива» звернулось до Одеського окружного адміністративного суду з позовом, у якому просило суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС в Одеській області від 14.04.2020р. №0048225104, №0048215104.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що в 2020р. жодна посадова особа ТОВ «БК Будперспектива» не отримувала наказ на проведення перевірки, у ході перевірки не надавала жодного документа та акт перевірки не отримувала. На думку позивача, для встановлення зазначених в оскаржуваних податкових повідомленнях-рішеннях порушень норм Податкового кодексу України, контролюючий орган мав провести позапланову документальну виїзну або невиїзну перевірки. Крім того, ГУ ДПС в Одеській області двічі притягує позивача до відповідальності за одними і тими ж статтями Податкового кодексу України без належних та зрозумілих на те підстав. До того ж, податковим повідомленням-рішенням від 14.04.2020р. №00478215104 застосовано до ТОВ «БК Будперспектива» суму штрафних (фінансових) санкцій у розмірі 80458грн., тоді як у додатку до вказаного рішення суб`єкта владних повноважень сума застосованої санкції становить 180458грн.
Відповідач з позовними вимогами не погоджувався з підстав викладених у письмовому відзиві на позовну заяву зазначаючи, що з урахуванням приписів п.76.1 ст.76 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. У зв`язку з чим ГГУ ДПС в Одеській області проведено камеральну перевірку податкової звітності ТОВ «БК Будперспектива» з податку на додану вартість за звітний (податковий) період – грудень 2019р. Під час проведення перевірки фахівцями контролюючого органу використано: податкову звітність з податку на додану вартість за звітний (податковий) період грудень 2019р. (податкова декларація з податку на додану вартість від 20.01.2020р. №9332335278 з додатками); інформацію, яка зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. За наслідками вказаної перевірки податковим органом складено акт «Про результати камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість ТОВ «Будівельна компанія Будперспектива» за звітний (податковий) період грудень 2019року» від 06.02.2020р. №1130/15-32-51-04/41824504, у висновках якого наголошено на заниженні позитивного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (позитивне значення), яке сплачується до державного бюджету на 515084грн. та завищено суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду на 321832грн., що призвело до порушення вимог п.п.200.1, 200.4 ст.200, п.п.201.10, 201.14, 201.15 ст.201  Податкового кодексу України та Порядку заповнення і подання податкової звітності з ПДВ. Вищевказаний акт камеральної перевірки своєчасно було надіслано на адресу Товариства позивача та отримано останнім, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 29.10.2020 р. по справі   № 420/5227/20 у задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія Будперспектива» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - відмовлено.
Відмовляючи у задоволенні адміністративного позову ТОВ «БК Будперспектива» судом першої вказано на те, що предметом камеральної перевірки охоплюються питання податкової звітності з податку на додану вартість за звітній (податковий) період. У даному випадку, виявлення контролюючим органом порушення не потребує наявності будь-яких документів платника податку або необхідності витребувати такі в останнього, достатніми є дані Єдиного реєстру податкових накладних, дані податкових декларацій та дані системи електронного адміністрування податку на додану вартість. До того ж, встановлений нормами податкового законодавства порядок проведення камеральної перевірки не передбачає можливість здійснення контролюючим органом заходів щодо отримання податкової інформації чи документів на підтвердження показників податкової звітності, зокрема, шляхом виходу посадових осіб контролюючого органу на підприємство платника податків чи на об`єкти виробничих потужностей для встановлення певних обставин. В разі, якщо при проведенні камеральної перевірки податкової звітності буде виявлено порушення податкового законодавства щодо достовірності, повноти нарахування та сплати передбачених Податкового кодексу України податків та зборів, відповідач наділений повноваженнями щодо ініціювання та у передбачених Податковим кодексом України випадках проведення документальної перевірки. Також, окружний адміністративний суд дійшов висновку, що в діяльності ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ БУДПЕРСПЕКТИВА» дійсно мали місце заниження податкових зобов`язань по декларації з ПДВ за грудень 2019 на суму ПДВ 836916грн. 
Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ БУДПЕРСПЕКТИВА» подано апеляційну скаргу в якій зазначено, що судом першої інстанції не в повному обсязі з`ясовано фактичні обставини справи, у зв`язку з чим порушено норми матеріального та процесуального права, а тому позивач просить оскаржуване рішення скасувати та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити повністю.
В обґрунтування апеляційної скарги ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ БУДПЕРСПЕКТИВА» зазначає, що під час проведення камеральної перевірки не можуть перевірятися інші питання, крім перевірки податкової звітності суцільним порядком. Документами, що мають відношення до такої перевірки, є саме податкові декларації (розрахунки) і ніякі інші. Якщо ж під час проведення камеральної перевірки буде виявлено порушення податкового законодавства, податковий орган має право призначити та провести документальну (виїзну, невиїзну або планову чи позапланову) перевірку платника податків. Отже, термін реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних не є даними податкової звітності, які досліджуються під час проведення камеральної перевірки, у зв`язку з чим, на думку скаржника, податковим органом не у спосіб установлений законодавством складено акт камеральної перевірки. Як зазначає позивач, у рішенні суду першої інстанції відсутні посилання на підставі чого суд дійшов висновку стосовно порушення ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ БУДПЕРСПЕКТИВА» вимог податкового законодавства. У акті камеральної перевірки зазначено підставу за якою, на думку контролюючого органу, Товариство позивача необхідно притягнути до відповідальності, а саме: «не включення до податкової декларації з ПДВ податкової накладної складеної позивачем у грудні 2019р.». Таким чином, під час проведення камеральної перевірки податковим органом використано Єдиний реєстр податкових накладних, у зв`язку з чим порушено загальний принцип проведення камеральних перевірок. Порушення відповідачем способу проведення перевірки, а саме проведення камеральної перевірки замість позапланової документальної перевірки призвело до того, що обставини, на які, у тому числі, посилався суд першої інстанції, не були досліджені ані під час перевірки, ані судом. На думку скаржника, вказані в акті камеральної перевірки факти потребують підтвердження первинними документами, а позивачем таких до відповідача не надавалось з причин не повідомлення про проведення перевірки. 
Скориставшись наданим приписами чинного процесуального законодавства правом відповідачем до суду подано відзив на апеляційну скаргу, у якому зазначено, що предметом камеральної перевірки охоплюються питання податкової звітності з податку на додану вартість за звітній (податковий) період. Виявлення контролюючим органом порушення не потребує наявності будь-яких документів платника податку або необхідності витребувати такі в останнього, достатніми є дані Єдиного реєстру податкових накладних, дані податкових декларацій та дані системи електронного адміністрування податку на додану вартість. У межах спірних правовідносин контролюючий орган не вийшов за межі питань, які можуть бути предметом дослідження камеральної перевірки та використав лише інформацію, дослідження якої під час проведення камеральної перевірки передбачено положеннями Податкового кодексу України.
В силу приписів пункту 1 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, у системному зв`язку з положеннями чинного законодавства, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга позивача задоволенню не підлягає, з урахуванням наступного.
Зокрема, колегією суддів установлено, що 06.02.2020р. головним державним ревізором-інспектором відділу податків і зборів з юридичних осіб Північного управління у м.Одесі ГУ ДПС в Одеській області Красновою Т.П., на підставі пункту 20.1.4 статті 20 розділу I Податкового кодексу України та у порядку пунктів 76.1, 76.3 статті 76 глави 8 розділу  II Податкового кодексу України, проведено камеральну перевірку податкової звітності з податку на додану вартість за звітній (податковий) період  грудень 2019 року.
За наслідками вказаної перевірки ГУ ДПС в Одеській області складено акт «Про результати камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість ТОВ «Будівельна компанія Будперспектива» за звітний (податковий) період грудень 2019року» від 06.02.2020р. №1130/15-32-51-04/41824504, у висновках якого зазначено про заниження ТОВ «Будівельна компанія Будперспектива» позитивного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (позитивне значення), яке сплачується до державного бюджету на 515084грн. та завищення суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду на 321832грн., внаслідок чого порушено вимоги п.п.200.1, 200.4 ст.200, п.п.201.10, 201.14, 201.15 ст.201  Податкового кодексу України та Порядку заповнення і подання податкової звітності з ПДВ.
На підставі вищевказаного акта «Про результати камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість ТОВ «Будівельна компанія Будперспектива» за звітний (податковий) період грудень 2019року» від 06.02.2020р. №1130/15-32-51-04/41824504 ГУ ДПС в Одеській області 17.04.2020р. винесено податкові повідомлення-рішення №0048225104, №0048215104.
Відповідно до пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Відповідно до п.п.75.1.1 п.75.1 ст.75 Податкового кодексу України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання  податкових декларацій  (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації  податкових накладних  та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Порядок проведення камеральної перевірки визначено статтею 76 Податкового кодексу України, відповідно до пункту 76.1 якої камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.
Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.
Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.
Особливості камеральної перевірки полягають у тому, що для її проведення не потрібен наказ керівника податкового органу або інший спеціальний дозвіл чи направлення, не потрібно згоди платника податків, а також його присутності. Мета камеральної перевірки - виявити в поданій звітності, інших даних систем електронного адміністрування, єдиних реєстрів, арифметичні та/або методологічні помилки, або інші відомості які призвели до заниження або завищення податкового зобов`язання або посвідчують інші реєстраційні порушення, які доводять склад податкового правопорушення. Камеральна перевірка проводиться на систематичній основі, тобто перевіряються всі без винятку податкові декларації та уточнюючі розрахунки, подані платником, якого перевіряють.
Камеральна перевірка є одним із способів реалізації контрольної функцій податкового органу, шляхом якої здійснюється систематичний контроль за своєчасністю нарахування та відображення всіх відомостей, які впливають на правильність декларування платником податків.
Як з`ясовано судом апеляційної інстанції та зазначено в акті ГУ ДПС в Одеській області «Про результати камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість ТОВ «Будівельна компанія Будперспектива» за звітний (податковий) період грудень 2019року» від 06.02.2020р. №1130/15-32-51-04/41824504, під час проведення камеральної перевірки ТОВ «Будівельна компанія Будперспектива» фахівцем контролюючого органу використано: податкову звітність з податку на додану вартість за звітній (податковий) період грудень 2019 року: податкова декларація з податку на додану вартість від 20.01.2020 року № 9332335278 з додатками; інформацію, яка зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.
Питання, що підлягали перевірці: дотримання платником податків вимог ст.  192, ст.  200, ст.  201 Податкового кодексу України, Порядку заповнення і подання податкової звітності з ПДВ, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 28.01.2016 року № 21.
Отже, беручи до уваги вищевикладене, а також те, що з урахуванням приписів п.п.75.1.1 п.75.1 ст.75 Податкового кодексу України, об`єктом камеральної перевірки, серед іншого, є дані Єдиного реєстру податкових накладних, колегія суддів вважає необґрунтованими твердження скаржника стосовно того, що термін реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних не є даними податкової звітності, які досліджуються під час проведення камеральної перевірки. 
До того ж, суд апеляційної інстанції вважає за доречне відмітити, що в розумінні положень підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, камеральною перевіркою охоплюються питання своєчасності реєстрації податкових накладних. Виявлення податковим органом такого порушення не потребує наявності будь-яких документів платника податку, оскільки достатніми є дані Єдиного державного реєстру податкових накладних, дані податкових декларацій та дані системи електронного адміністрування податку на додану вартість.
Таким чином, з огляду на установлені фактичні обставини справи в системному зв`язку з положеннями чинного податкового законодавства, колегія суддів дійшла висновку щодо дотримання контролюючим органом порядку проведення камеральної перевірки ТОВ «Будівельна компанія Будперспектива».
Також, судом апеляційної інстанції установлено, що за наслідками дослідження даних Єдиного державного реєстру податкових накладних фахівцем податкового органу установлено, що ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ БУДПЕРСПЕКТИВА» виписано податкові накладні на загальну суму ПДВ 836915,07грн., з яких від 27.12.2019р. №10 на суму ПДВ 257980грн., №9 на суму ПДВ 62975,70грн., від 28.12.2019р. №11 на суму ПДВ 257980грн., №12 на суму ПДВ 257980грн.
Однак, за результатами аналізу податкової декларації з ПДВ за звітній (податковий) період липень 2019 року фахівцем податкового органу установлено, що ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ БУДПЕРСПЕКТИВА» не відображено податкові зобов`язання по податку на додану вартість, які вказані в податкових накладних. 
Відповідно до п.п.200.1, 200.2, 200.4 ст.200 Податкового кодексу України сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.
При позитивному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума підлягає сплаті (перерахуванню) до бюджету у строки, встановлені цим розділом.
При від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума:
а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до  пункту 200-1.3  статті 200-1  цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу –
б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до  пункту 200-1.3  статті 200-1  цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету;
в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.
Пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.
Покупцю товарів/послуг податкова накладна/розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг"  та «Про електронні довірчі послуги».
З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.
Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.
Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом  198.5  статті  198  та пунктом  199.1  статті  199  цього  Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Платник податку має право зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну та/або розрахунок коригування, складені починаючи з 1 липня 2015 року, в яких загальна сума податку не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту  200-1.3  статті  200-1  цього  Кодексу.
Якщо сума, визначена відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу, є меншою, ніж сума податку в податковій накладній та/або розрахунок коригування, які платник повинен зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, то платник зобов`язаний перерахувати потрібну суму коштів із свого поточного рахунку на свій рахунок в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.
Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.
Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.
Виявлення розбіжностей даних податкової декларації та даних Єдиного реєстру податкових накладних є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки продавця та у відповідних випадках покупця товарів/послуг.
У разі допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена згідно з пунктом 201.16 цієї статті) податкової накладної та/або розрахунку коригування покупець/продавець таких товарів/послуг має право додати до податкової декларації за звітний податковий період заяву із скаргою на такого продавця/покупця. Таке право зберігається за ним протягом 365 календарних днів, що настають за граничним терміном подання податкової декларації за звітний (податковий) період, у якому не надано податкову накладну або допущено помилки при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної та/або порушено граничні терміни реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. До заяви додаються копії товарних чеків або інших розрахункових документів, що засвідчують факт сплати податку у зв`язку з придбанням таких товарів/послуг, або копії первинних документів, складених відповідно до  Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", що підтверджують факт отримання таких товарів/послуг.
Протягом 90 календарних днів з дня надходження такої заяви із скаргою з урахуванням вимог, встановлених підпунктом 78.1.9 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу, контролюючий орган зобов`язаний провести документальну перевірку зазначеного продавця для з`ясування достовірності та повноти нарахування ним зобов`язань з податку за такою операцією.
Податкова накладна, що містить помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, є підставою для віднесення покупцем сум податку до податкового кредиту.
Відповідно до п.п.201.14, 201.15 ст.201 Податкового кодексу України платники податку зобов`язані вести окремий облік операцій з постачання та придбання товарів/послуг, які підлягають оподаткуванню, а також які не є об`єктами оподаткування та звільнені від оподаткування згідно з цим розділом.
Зведені результати такого обліку відображаються в податкових деклараціях, форма яких встановлюється у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу.
Отже, колегією суддів з`ясовано, що з урахуванням установлених фактичних обставин справи, у системному зв`язку з положеннями чинного законодавства суд першої інстанції дійшов цілком обґрунтованого висновку щодо заниження ТОВ «Будівельна компанія Будперспектива» позитивного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (позитивне значення), яке сплачується до державного бюджету на 515084грн. та завищення суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду на 321832грн., та як наслідок порушення вимог п.п.200.1, 200.4 ст.200, п.п.201.10, 201.14, 201.15 ст.201  Податкового кодексу України та Порядку заповнення і подання податкової звітності з ПДВ.
Таким чином, за наслідками дослідження змісту рішення Одеського окружного адміністративного суду від 29.10.2020 року по справі №420/5227/20 суд апеляційної інстанції вважає необґрунтованими твердження скаржника про відсутність в оскаржуваному рішенні суду посилань на підставі яких суд дійшов висновку про порушення Товариством позивача вимог податкової дисципліни.
Відтак, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком окружного адміністративного суду про правомірність податкових повідомлень-рішень Головного управління ДПС в Одеській області від 14.04.2020р. №0048225104, №0048215104 та відповідно відсутність законодавчо передбачених підстав для задоволення адміністративного позову ТОВ «Будівельна компанія Будперспектива».
Відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Згідно із практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.
Відповідно до частини 1 статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
За таких обставин, рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, і викладені в апеляційній скарзі доводи позивача не свідчать про порушення судом норм матеріального чи процесуального права, які могли б призвести до неправильного вирішення справи.
Отже, при ухваленні оскаржуваного рішення судом першої інстанції було дотримано всіх вимог законодавства, а тому відсутні підстави для його скасування.
З підстав визначених статтею 316 КАС України  суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст.ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,-
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія Будперспектива» залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 29.10.2020 року по справі №420/5227/20 – без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її підписання суддями та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня отримання сторонами копії судового рішення.

Суддя-доповідач 	 	Димерлій О.О.	
Судді	    	Танасогло Т.М.    Єщенко О.В.