Справа № 991/238/21
Провадження №21-з/991/11/21

У Х В А Л А
18 березня 2021 року                                                                 місто Київ

Суддя-доповідач Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 перевірив заяву ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про роз`яснення ухвали Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 11.02.2021, якою апеляційну скаргу ОСОБА_2 та ОСОБА_3 було залишено без задоволення, а ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 16.01.2021 про повернення скарги на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань – залишено без змін.
Історія провадження
1.07.11.2020 ОСОБА_2 та ОСОБА_3 подали до Національного антикорупційного бюро України (далі – НАБУ) заяву № 4 від 13.10.2020 про вчинення кримінального правопорушення (далі – заява № 4 від 13.10.2020).
2.18.11.2020 вони звернулись до слідчого судді Вищого антикорупційного суду зі скаргою № 4-наб на бездіяльність уповноваженої особи НАБУ, яка полягає у невнесенні до ЄРДР (далі – ЄРДР) відомостей про кримінальне правопорушення за їхньою заявою № 4 від 13.10.2020.
3.24.11.2020 слідчий суддя повернула зазначену скаргу на підставі пункту 2 частини 2 статті 304 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК) у зв`язку з непідсудністю скарги Вищому антикорупційному суду. Зазначена ухвала слідчого судді залишена без змін ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 22.12.2020.
4.11.01.2021 ОСОБА_2 та ОСОБА_3 повторно на підставі частини 7 статті 304 КПК подали до слідчого судді скаргу на бездіяльність уповноваженої особи НАБУ, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення за їхньою заявою № 4 від 13.10.2020 (далі – скарга).
5.16.01.2021 слідчий суддя повернув зазначену скаргу у зв`язку з непідсудністю скарги Вищому антикорупційному суду. Зазначена ухвала слідчого судді залишена без змін ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 11.02.2021 (далі – ухвала АП ВАКС від 11.02.2021).
6.10.03.2021 засобами поштового зв`язку ОСОБА_2 та ОСОБА_3 подали заяву про роз`яснення ухвали АП ВАКС від 11.02.2021 (далі також – заява).
Вимоги та зміст заяви про роз`яснення ухвали
7.У заяві ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в порядку статті 380 КПК висловлюють прохання роз`яснити таке (далі наведено цитати з заяви): (1) чому «колегія» рецидивно не застосовує статтю 8 Конституції України; (2) чому «колегія» рецидивно не застосовує пункт 1 частини 1, частини 3-5 статті 34 КПК; (3) чому колегія саботує частини 1-5 статті 214, частини 2, 5 статті 216 КПК; (4) чи мав будь-який конфлікт інтересів, вплив, тиск на «колегію» у даній справі; (5) чи мало місце втручання будь-яких сторонніх органів чи осіб у судочинство «колегії»; (6) чи усвідомлює «колегія» юридичні наслідки саботажу Основного Закону України і Конституційного Ладу, а також – юридичні наслідки саботажу боротьби із латентною корупцією; (7) чи усвідомлює «колегія» різницю між надмірно високо передпдачуваними Народом Республіки публічним обов`язком «переможців конкурсу» до «ВАС» відправляти правосуддя (не плутати із кривосуддям) і приватним правом громадян на прізвища « ОСОБА_1 », « ОСОБА_4 », « ОСОБА_5 ».
8.Заявники обґрунтували зазначені вимоги тим, що (далі наведено цитати з заяви): (1) у період з 24.11.2020 по 11.02.2021 вони зазнали дискримінації зі сторони суддів першої та другої інстанцій «ВАС»; (2) судді раніше не здійснювали розслідування корупційної діяльності та судочинство у кримінальних провадженнях, що підслідні НАБУ; (3) ухвала АП ВАКС від 11.02.2021 є отруйною «родзинкою», вона «фантастична» та «унікальна» з точки зору українського кримінального права та кримінального процесу; (4) текст ухвали настільки незрозумілий, що ніхто із Homo sapiens ніколи не зможе зрозуміти її зміст, суть і форму; (5) мотиви ухвали явно суперечать вимогам Конституції України та КПК.
Оцінка та мотиви судді-доповідача
9.Хоч заявники кваліфікують свою заяву як заяву про роз`яснення судового рішення з посиланням на статтю 380 КПК і просять роз`яснити їм ухвалу АП ВАКС від 11.02.2021, проте мотиви та вимоги заяви (1) не стосуються незрозумілості ухвали АП ВАКС від 11.02.2021 та не належать до предмета роз`яснення судового рішення відповідно до статті 380 КПК, а також (2) не стосуються питань, які вирішуються судом в порядку кримінального провадження. Зазначені обставини унеможливлюють розгляд по суті цієї заяви в порядку, передбаченому КПК, в тому числі відповідно до статті 380 КПК, тому заява має бути повернута особам, які її подали, з мотивів, наведених нижче.
10.Якщо судове рішення, яке є результатом судового провадження та яким вирішено питання, що становило предмет його розгляду, за виключенням рішення слідчого судді апеляційного суду ухваленого в порядку, передбаченому главою 21 КПК, є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст (частина 1 статті 380 , постанова об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 18.11.2019 у справі № 367/3068/17).
11.Роз`яснення судового рішення має значення не саме по собі, а в контексті його правильного виконання з урахуванням змісту рішення і волі суду, який його ухвалив. Метою роз`яснення судового рішення є його удосконалення для правильного розуміння учасниками судового провадження, органом виконання судового рішення. Роз`яснення судового рішення спрямоване на усунення незрозумілості, що ускладнює його реалізацію. Суть роз`яснення судового рішення полягає не в роз`ясненні мотивів, які покладені в основу рішення, а в роз`ясненні рішення з метою наступного його виконання (ухвали Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 у справі № 1-26/04 та від 08.08.2019 у справі № 202/4467/14-к).
12.Суддя-доповідач звертає увагу, що: (1) правовий механізм роз`яснення судового рішення впроваджений з метою виправлення недоліків судового акту та полягає в усуненні його незрозумілості, викладенні судового рішення у більш зрозумілій формі; (2) суд не роз`яснює мотиви прийняття судового рішення та не змінює його зміст; (3) виходячи з суб`єктів звернення із заявою про роз`яснення судового рішення вбачається, що роз`яснюється судове рішення, яке підлягає виконанню.
13.Ухвалою АП ВАКС від 11.02.2021, яку скаржники просять роз`яснити, не потребує вчинення дій з її виконання. Так, цією ухвалою було залишено без задоволення апеляційну скаргу ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 16.01.2021 про повернення скарги на бездіяльність уповноваженої особи НАБУ, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР – залишено без змін. У свою чергу ухвала слідчого судді про повернення скарги була фактично виконана судом шляхом повернення відвідних матеріалів скаржникам після постановлення ухвали від 16.01.2021.
14.Крім цього, заява скаржників не містить будь-яких конкретних доводів щодо незрозумілості, неоднозначності, можливості різного сприйняття як учасниками кримінального провадження, так і сторонньою особою ухвали від 11.02.2021. Навпаки, зміст ухвали чітко зрозумілий заявникам, внаслідок чого в заяві вони виражають своє власне ставлення до ухвали і фактичну незгоду з нею, використовуючи, зокрема, висловлювання, що принижують честь та гідність суддів, та порушують питання, які не стосуються повноважень суду щодо здійснення правосуддя в порядку кримінального судочинства.
15.З цих підстав заява скаржників не є заявою про роз`яснення судового рішення та не може бути предметом судового розгляду у порядку, передбаченому КПК, в тому числі відповідно до статті 380 КПК.
16.Стаття 380 КПК не передбачає правові наслідки встановлення неприйнятності заяви про роз`яснення судового рішення. Так само кримінальний процесуальний закон не містить спеціальних норм стосовно правового регулювання наслідків подання до суду заяв, звернень учасників кримінального провадження чи інших осіб, які не передбачені цим законом та не підлягають розгляду судом.
17.У випадках, коли положення КПК не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною 1 статті 7 КПК. Зокрема, такими є: законність, диспозитивність, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень (пункти 2, 14, 17, 19 часини 1 статті 7 КПК). Так, (1) під час кримінального провадження суд зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства (частина 1 статті 9 КПК). (2) Ухвала суду, що набрала законної сили в порядку, визначеному КПК, є обов`язковою і підлягає безумовному виконанню на всій території України. Кожен має право на участь у розгляді в суді будь-якої інстанції справи, що стосується його прав та обов`язків, у порядку, передбаченому КПК (частини 2, 3 статті 21 КПК). (3) Кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень в порядку, передбаченому КПК (частина 1 статті 24 КПК). (4) Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень КПК (частина 3 статті 26 КПК).
18.З наведеного вбачається, що право на звернення до суду не є абсолютним, реалізація цього права здійснюється на підставі та в порядку, передбаченому КПК, та суд не вирішує питання, які не віднесені до його повноважень КПК та які не стосуються здійснення правосуддя.
19.До повноважень Вищого антикорупційного суду належить здійснення правосуддя як суд першої та апеляційної інстанцій у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до його юрисдикції (підсудності) процесуальним законом, а також шляхом здійснення у випадках та порядку, визначених процесуальним законом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у таких кримінальних провадженнях, здійснення правосуддя як суд першої та апеляційної інстанції у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави в порядку цивільного судочинства (абзац 2 частини 1 статті 4 Закону України «Про Вищий антикорупційний суд»).
20.При цьому, будь-яка заява, клопотання, скарга у кримінальному провадженні подається учасником провадження та розглядається судом у відповідності до завдань, визначених статтею 2 КПК – захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
21.Враховуючи те, що: (1) заява скаржників не є заявою про роз`яснення судового рішення в розумінні статті 380 КПК, тому передбачений цією нормою механізм до заяви не може бути застосований; (2) заявники порушують перед судом питання, які не пов`язані зі здійсненням правосуддя у кримінальному провадженні [в тому числі не пов`язані із захистом передбачених законом прав, свобод та законних інтересів заявників] та не віднесені КПК до повноважень суду, тому не підлягають вирішенню в порядку, визначеному КПК; (3) призначення до розгляду в судовому засіданні та розгляд по суті заяви скаржників не спрямовані на досягнення завдань кримінального провадження, визначених статті 2 КПК; (4) фактично заявники висловлюють незгоду з ухвалою від 11.02.2021, яка набрала законною сили, є обов`язковою та оскарженню не підлягає, в спосіб не передбачений КПК, – суддя-доповідач дійшов висновку про необхідність повернення заяви ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .
22.Висновок про те, що за наявності обставин, які унеможливлюють застосування механізму, передбаченого статтею 380 КПК, заява про роз`яснення судового рішення повертається особі, яка її подала, узгоджується з позицію Великої Палати Верховного Суду (ухвали від 15.09.2020 у справі № 1-26/04, від 08.08.2019 № 202/4467/14-к) та Касаційного кримінального суду Верховного Суду (ухвали від 05.10.2020 у справі № 442/5109/18, від 23.11.2020 у справі № 161/2408/19, від 28.02.2020 у справі № 1-19/2000). Правильність застосування аналогічного підходу при вирішенні подібних процесуальних питань підтвердив Касаційний кримінальний суд Верховного Суду в ухвалі від 15.03.2021 у справі № 521/17260/18, якою відмовив у відкритті касаційного провадження за скаргою на ухвалу Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 19.02.2021 про повернення заяви про виправлення описки.
23.Керуючись статтями 2, 7, 9, 380 КПК, суддя-доповідач постановив:
1.Заяву ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про роз`яснення ухвали Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 11.02.2021 – повернути особам, які її подали.
2.Копію ухвали про повернення заяви невідкладно надіслати особам, які подала заяву, разом з заявою та усіма доданими до неї матеріалами.
Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Касаційного кримінального суду Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її постановлення.

Суддя                                                                                 ОСОБА_1