ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 580/2327/20                                                                       Суддя (судді) першої інстанції: О.А. Рідзель

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
  04 березня 2021 року                                                                                         м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:                      
головуючого судді                                                  Безименної Н.В.
суддів                                                                      Бєлової Л.В. та Кучми А.Ю.
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 08 жовтня 2020 року у справі за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-
В С Т А Н О В И Л А:
Позивач звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Черкаській області, в якому просив визнати протиправним і скасувати рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 27.02.2020 № 2892 та від 18.06.2020 № 3884, зобов`язати відповідача виключити позивача з переліку ризикових об`єктів господарювання в Журналі ризикових платників АІС Податковий блок.
Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 08 жовтня 2020 року позов задоволено повністю.
Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нове, яким в задоволенні позову відмовити. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані тим, що відповідачем було встановлено факт реалізації товарів в більшій кількості, ніж ним було придбано, тобто позивач відповідає критеріям ризиковості, а тому спірні рішення прийнято відповідачем правомірно і вони не є актом індивідуальної дії, то не зачіпають його права та інтереси.
Позивач правом подачі відзиву на апеляційну скаргу не скористався. В суді першої інстанції його позиція обґрунтовувалась тим, що вирішенню Комісією регіонального рівня питання відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, потім моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування, чого в даному випадку здійснено не було.
Відповідно до ч.1 ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; 2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження). 
Беручи до уваги, що в суді першої інстанції справа розглядалась в порядку спрощеного провадження, враховуючи, що за наявними у справі матеріалами її може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів та з огляду на відсутність необхідності розглядати справу у судовому засіданні, беручи до уваги встановлений постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» карантину на всій території України, керуючись приписами ст.311 КАС України, справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, позивач 22.07.2005 зареєстрований як фізична особа-підприємець та перебуває на обліку з 26.07.2005 як платник податків, основним видом діяльності якого за КВЕД є 47.19 «Інші види роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах», що підтверджується випискою з ЄДРПОУ (а.с.10-11).
27.02.2020 Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Черкаській області прийнято Рішення №2892 про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, підстава - п. 8 Критеріїв ризикованості платника податку: «Реалізація товару в більших об`ємах, ніж придбано» (а.с.12).
На адвокатський запит від 14.05.2020 №14/05 листом від 25.05.2020 № 10898/23-00-06-023, відповідач повідомив, що за даним Єдиного реєстру податкових накладних встановлено, що позивач за період з 2017 по 2019 роки здійснював реалізацію таких товарів: сухого молока (згідно з кодом УКТ ЗЕД 402101900, 402211800) в кількості 209708 кг, при цьому придбано сухого молока (згідно з кодом УКТ ЗЕД 402, 402101900, 402211800, 402219900) в кількості 35445 кг; сироватки сухої (згідно з кодом УКТ ЗЕД 404100200) в кількості 143310 кг, при цьому придбано сироватки сухої (згідно з кодом УКТ ЗЕД 404, 404100200, 404100400) в кількості 322951,8 кг; цукрової пудри (згідно з УКТ ЗЕД 1701991000) в кількості 1660 кг, при цьому придбання цукрової пудри протягом аналізованого періоду не здійснювалось (а.с.13).
10.06.2020 позивач через Електронний кабінет платника податку надіслав відповідачу інформацію про його невідповідність критеріям ризиковості платника податку та документи, що підтверджують дану інформацію, які були прийняті та збережені на центральному рівні, що підтверджується відповідними квитанціями (а.с.15-16).
18.06.2020 Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Черкаській області (далі - Комісія), з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 10.06.2020, прийнято Рішення № 3884 про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, підстава - п.8 Критеріїв ризиковості платника податку: «Реалізація товару в більших об`ємах, ніж придбано» (а.с.17).
Вважаючи вказані рішення відповідача про відповідність позивача критеріям ризиковості, останній звернувся до суду з даним адміністративним позовом.
Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, дійшов висновку, що відповідачем не доведено існування підстав для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання за ознакою «Реалізація товару в більших обсягах, ніж придбано».
За наслідком перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, колегія суддів доходить наступних висновків.
Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з п. 201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 01 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених п. 201.1 цієї статті та/або п. 192.1 ст. 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до п. 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.
Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.
Згідно з п. 201.16 ст. 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (що набрала чинності з 01.02.2020) затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165), який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.
Відповідно до п. 2 Порядку 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.
Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.
Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм пп. «а» або «б» п. 185.1 ст. 185, пп. «а» або «б» п. 187.1 ст. 187, абз. 1 п. 201.1, 201.7, 201.10 ст. 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.
Згідно з п. 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Додатками №1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість.
Так, Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема: п.8 У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.
У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
При цьому, Додатком №4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.
Бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле «податкова інформація (заповнюється у разі відповідності п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку)».
З оскаржуваних рішень відповідача від 27.02.2020 №2892 та від 18.06.2020 №3884 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку вбачається, що підставою для віднесення позивача до п.8 Критеріїв ризиковості платника податків є податкова інформація «Реалізація товару в більших обсягах, ніж придбано».
Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
В рядку «Податкова інформація» рішень відповідача вказано лише «Реалізація товару в більших обсягах, ніж придбано», натомість не наведено джерело відповідної податкової інформації (службова записка, результат моніторингу, використання автоматизованих систем, тощо), не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції.
Отже, оспорювані рішення не містять належних обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, а відповідачем не було наведено належних обґрунтувань щодо наявності передбачених законодавством підстав для віднесення позивача до переліку платників податків з ознаками ризиковості, як і не надано доказів наявності податкової інформації, що свідчила б про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи, тобто вказане рішення не можна визнати таким, що відповідає вимогам ч.2 ст.2 КАС України. 
Аналогічний висновок щодо застосування норм права викладений у постанові Верховного Суду від 05.01.2021 у справі №640/11321/20, який підлягає застосуванню до спірних правовідносин.
Апелянт зазначає, що позивач за період з 2017 по 2019 роки здійснював реалізацію таких товарів: сухого молока (згідно з кодом УКТ ЗЕД 402101900, 402211800) в кількості 209708 кг, при цьому придбано сухого молока (згідно з кодом УКТ ЗЕД 402, 402101900, 402211800, 402219900) в кількості 35445 кг; сироватки сухої (згідно з кодом УКТ ЗЕД 404100200) в кількості 143310 кг, при цьому придбано сироватки сухої (згідно з кодом УКТ ЗЕД 404, 404100200, 404100400) в кількості 322951,8 кг; цукрової пудри (згідно з УКТ ЗЕД 1701991000) в кількості 1660 кг, при цьому придбання цукрової пудри протягом аналізованого періоду не здійснювалось.
В той же час, відповідачем не надано жодних доказів, на підставі яких було встановлено факт реалізації товарів у більшому обсязі, ніж було придбано. 
Всупереч ч.2 ст.77 КАС України, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не довів належними та допустимими доказами, наявності будь-якої податкової інформації, яка могла бути підставою для віднесення позивача до переліку ризикових платників податків та прийняття оскаржуваних рішень від 27.02.2020 №2892 та від 18.06.2020 №3884.
Апелянт зазначає, що внесення позивача до переліку платників податків з ознаками ризиковості не створює жодних правових наслідків для нього, та в жодному разі не створює перешкод для його діяльності, як суб`єкта господарювання, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків.
Колегія суддів не погоджується із наведеними доводами відповідача оскільки оскаржуване рішення є підставою для автоматичного зупинення реєстрації податкових накладних в Єдиному державному реєстрі податкових накладних і це створює перешкоди в здійсненні господарських операцій.
Отже, наявність запису в базах даних ДПС України про позивача як «ризиковий платник» порушує права та охоронювані законом інтереси позивача, як платника податків, оскільки не дозволяє виконувати покладений на останнього обов`язок щодо реєстрації податкових накладних (п.  201.1. ст.  201 ПК України), позаяк висновок контролюючого органу про відповідність платника податків п.8 Критерії ризиковості платника податків є підставою для зупинення реєстрації податкових накладних, що направляють позивачем до контролюючого органу засобами електронного зв`язку, що фактично позбавляє можливості ФОП ОСОБА_1 належним чином проводити свою господарську діяльність.
Також у цій справі колегія суддів враховує правову позицію, висловлену Європейським судом з прав людини у рішеннях від 14.10.2011 у справі «Щокін проти України» (заява №23759/03) та від 07.07.2011 у справі «Серков проти України» (заява №39766/05) в яких Суд дійшов висновку: по-перше національне законодавство не було чітким та узгодженим та не відповідало вимозі «якості» закону і не забезпечувало адекватного захисту від свавільного втручання у майнові права заявника; по-друге, національними органами не було дотримано вимоги законодавства щодо застосування підходу, який був би найбільш сприятливим для заявника-платника податку, коли в його справі національне законодавство допускало неоднозначне трактування.
З огляду на викладені обставини, з урахуванням наведених норм права, за наслідком перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, враховуючи, що віднесення позивача до переліку ризикових платників податків на підставі рішень від 27.02.2020 №2892 та від 18.06.2020 №3884, які були прийняті без належних обґрунтувань, беручи до уваги, що матеріали справи не містять належної податкової інформації, яка могла бути підставою для включення позивача до переліку ризикових платників податку, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог шляхом визнання протиправним та скасування оскаржуваних рішень про внесення позивача до переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості та, як наслідок, зобов`язати відповідача виключити позивача з переліку ризикових об`єктів господарювання в Журналі ризикових платників АІС Податковий блок.
На підставі вищенаведеного, приймаючи до уваги, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм права, рішення суду ґрунтується на засадах верховенства права, є законним і обґрунтованим, висновки суду першої інстанції доводами апелянта не спростовані, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для його зміни або скасування.
Відповідно до п.2 ч.5 ст.328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження).
Керуючись ст.ст.243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-
П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Черкаській області - залишити без задоволення.
Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 08 жовтня 2020 року - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню. 
Текст постанови складено 04 березня 2021 року

Головуючий суддя                                                                                Н.В.Безименна

Судді                                                                                                    Л.В.Бєлова

                                                                                                              А.Ю.Кучма