Ухвала
22 березня 2021 року
м. Київ
справа № 682/3004/15-к
провадження № 51-1350ск21
 
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого            ОСОБА_1 , 
суддів                        ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , 
розглянувши касаційну скаргу засудженого ОСОБА_4 на вирок Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 11 вересня 2020 року та ухвалу Хмельницького апеляційного суду від 13 січня 2021 року щодо ОСОБА_4 та  ОСОБА_5 , 
встановив:
Засуджений звернувся до суду з касаційною скаргою на вищевказані судові рішення.
Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК), колегія суддів дійшла висновку, що 
її необхідно залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків.
Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 427 КПК в касаційній скарзі має бути наведено обґрунтування вимог особи, яка подала касаційну скаргу, із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.
Підстави для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції визначено у ч. 1 ст. 438 КПК. При вирішенні питання про наявність зазначених підстав суд касаційної інстанції має керуватися статтями 412–414 КПК.
Отже, посилаючись на незаконність судових рішень, особа, яка подає касаційну скаргу, повинна вказати на конкретні порушення закону, передбачені ст. 438 КПК, що 
є підставою для їх зміни чи скасування, а також належним чином обґрунтувати свої доводи.
Оскаржені судові рішення засуджений просить скасувати у зв`язку з істотним порушенням судами вимог кримінального процесуального закону та неправильним застосуванням закону України про кримінальну відповідальність. 
В обґрунтування доводів зазначає про неправильну кваліфікацію його дій за ст. 364 Кримінального кодексу України (далі – КК) як зловживання владою або службовим становищем, вважаючи при цьому вірною кваліфікацію за ст. 365 цього Кодексу, якою передбачена відповідальність за перевищення влади або службових повноважень, оскільки його дії відповідають ознакам цього складу злочину в редакції чинній на момент вчинення інкримінованого йому діяння. При цьому засуджений наводить загальнотеоретичний аналіз щодо відмежування вищезазначених складів злочинів один від одного, не указуючи, які саме з інкримінованих дій, кваліфікованих судом за 
ст. 364 КК, на його думку, отримали неправильну юридичну оцінку, а також які докази у кримінальному провадженні підтверджують доводи засудженого про те, що він діяв поза межами наданих йому повноважень.
Водночас, засуджений зазначає про неправильне визначення судами статусу майна, яке було предметом злочину, та встановлення потерпілого у кримінальному провадженні, при цьому не наводить обґрунтувань конкретних порушень судами норм матеріального та процесуального права, які б свідчили про незаконність оскаржених судових рішень та були би безумовними підставами для їх скасування судом касаційної інстанції, зокрема і такі, що виключають кваліфікацію інкримінованих йому злочинів за статтями 364, 366 КК з огляду на встановлені судом обставини.
Водночас свої твердження про безпідставну, на його переконання, кваліфікацію дій за ст. 366 КК, засуджений обґрунтовує невідповідністю висновків суду першої інстанції фактичним обставинам кримінального провадження, заперечує встановлені судом фактичні обставини кримінального провадження, що, з огляду на приписи ст. 433 КПК, не може бути предметом перегляду судом касаційної інстанції.
Наявність вказаних недоліків перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження. 
Відповідно до ст. 429 КПК суд касаційної інстанції, встановивши, що касаційну скаргу було подано без додержання вимог, передбачених ст. 427 КПК, постановляє ухвалу про залишення касаційної скарги без руху, в якій зазначаються недоліки скарги 
і встановлюється строк, необхідний для їх усунення, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів із дня отримання ухвали особою, котра подала касаційну скаргу.
Врахувавши вищенаведене, керуючись положеннями ст. 429 КПК, з огляду на те, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених ст. 427 КПК, колегія суддів дійшла висновку, що скаргу необхідно залишити без руху і надати строк на усунення недоліків.
Недоліки касаційної скарги, пов`язані з її змістом, можуть бути усунуті шляхом подання нової касаційної скарги.
Керуючись ст. 429 КПК, Суд
постановив:
Касаційну скаргу засудженого ОСОБА_4 залишити без руху та встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків касаційної скарги – п`ятнадцять днів із дня її отримання.
Роз`яснити, що касаційна скарга повертається в разі, якщо особа в установлений строк не усунула недоліків касаційної скарги, залишеної без руху.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1                                ОСОБА_2                              ОСОБА_3