Ухвала
 
09 березня 2021 року
м. Київ
 
справа № 385/396/20
провадження № 61-3260ск21 
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:
Литвиненко І. В. (суддя-доповідач), Висоцької В. С., Грушицького А. І. 
 
розглянув касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Агро-Ритм» на рішення Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 13 серпня 2020 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 03 грудня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агро-Ритм» про відшкодування шкоди та стягнення збитків ,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ТОВ «Агро-Ритм» про відшкодування шкоди та стягнення збитків.
Свої позовні вимоги обґрунтовував тим, що він є власником земельної ділянки площею 3,0911 га, кадастровий номер 3521181700:02:000:0819, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Жакчицької сільської ради Гайворонського району Кіровоградської області.
Між ОСОБА_1 та ТОВ «Агро-Ритм» 30 грудня 2013 року укладено договір оренди земельної ділянки з кадастровим номером 3521181700:02:000:0819 строком                        на 5 років. Право оренди за вказаним договором зареєстровано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 13 лютого 2014 року, а тому строк дії договору закінчувався 13 лютого 2019 року.
Після закінчення строку дії договору оренди сторони будь-які угоди щодо спірної земельної ділянки не укладали, однак ТОВ «Агро-Ритм» земельну ділянку не повернуло.
Через протиправні дії ТОВ «Агро-Ритм», які полягали у самовільному зайнятті земельної ділянки площею 3,0911 га, ОСОБА_1 був позбавлений можливості користуватися цією ділянкою, а тому не отримав доходів, які міг би реально одержати за звичайних обставин, якби його право не було порушено.
Згідно експертного висновку В-113 від 05 березня 2020 року, підготовленого експертом Кіровоградської регіональної торгово-промислової палати, загальна вартість всіх витрат по вирощуванню кукурудзи на зерно на земельній ділянці площею 3,0911 га (кадастровий номер 3521181700:02:000:0819), розташованої на території Жакчицької сільської ради Гайворонського району Кіровоградської області становить 23 368,72 грн.
Згідно експертного висновку В-131 від 13 березня 2020 року, підготовленого експертом Кіровоградської регіональної торгово-промислової палати, середня ринкова вартість від продажу зерна кукурудзи з ділянки площею 3,0911 га (кадастровий номер 3521181700:02:000:0819) у 2019 році при середній ринковій вартості кукурудзи та середньої врожайності кукурудзи на зерно по Гайворонському району Кіровоградської області станом на 01 жовтня 2019 року складає 80 356,49 грн. Детальний розрахунок викладено у самому висновку.
Таким чином, чистий дохід, який міг би отримати ОСОБА_1 від продажу зерна кукурудзи по середній ринковій вартості станом на 01 жовтня 2019 року , складає                56 987,77 грн.
У зв`язку з чим, просив суд стягнути з ТОВ «Агро-Ритм» на користь ОСОБА_1 шкоду у розмірі 4 514,39 грн, та шкоду у формі упущеної вигоди у розмірі 56 987,77 грн, заподіяну внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки площею 3,0911 га (кадастровий номер 3521181700:02:000:0819), яка розташована на території Жакчицької сільської ради Гайворонського району Кіровоградської області і судові витрати у справі у сумі 3 780,80 грн.
Рішенням Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 13 серпня  2020 року позов задоволено.
Стягнуто з ТОВ «Агро-Ритм» на користь ОСОБА_1 шкоду у розмірі 4 514,39 грн та шкоду у формі упущеної вигоди у розмірі 56 987,77 грн, заподіяну внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки площею 3,0911 га (кадастровий номер 3521181700:02:000:0819), яка розташована на території Жакчицької сільської ради Гайворонського району Кіровоградської області, та судові витрати у справі у сумі                    3 780,80 грн.
Постановою Кропивницького апеляційного суду від 03 грудня 2020 року апеляційну скаргу ТОВ «Агро-Ритм» залишено без задоволення.
Рішення Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 13 серпня                2020 року залишено без змін.
25 лютого 2021 року ТОВ «Агро-Ритм» засобами поштового зв`язку звернулося до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 13 серпня 2020 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 03 грудня 2020 року у вказаній вище справі, в якій просило скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нові рішення про відмову у задоволенні позову.
Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки скарга подана на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню.
Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8).  
Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) не підлягають касаційному оскарженню: судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.
Відповідно до пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Частиною дев`ятою статті 19 ЦПК України передбачено, що для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом                      на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» передбачено, що у 2021 році прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць установлено в розмірі з 01 січня 2021 року (на час подання касаційної                                 скарги) - 2 270 грн. 
Ціна позову у даній справі становить 61 502,16 грн, що станом на 01 січня 2021 року не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб                          (2 270 грн х 100=227 000 грн).
Отже, зазначена справа є малозначною у силу вимог закону. 
Переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд, який відповідно до частини третьої статті 125 Конституції України є найвищим судовим органом, виконує функцію «суду права», що розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення.
Посилання на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судові рішення у малозначній справі підлягають касаційному перегляду, касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять.
Верховним Судом досліджено та взято до уваги: ціну позову, предмет позову, складність справи, а також значення справи для сторін і суспільства й не встановлено передбачених законом підстав для перегляду оскаржуваних судових рішень в касаційному порядку.
Відповідно до пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.
Зазначене відповідає Рекомендаціям № R (95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи               від 07 лютого 1995 року, який рекомендував державам-членам вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цих Рекомендацій скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу. Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обґрунтування причин, з яких її справа сприятиме досягненню таких цілей.
При цьому, застосування передбаченого законодавством порогу retione valoris (ціна позову) для подання скарг до Верховного Суду є правомірною та обґрунтованою вимогою, враховуючи саму суть повноважень Верховного Суду щодо розгляду лише справ відповідного рівня значущості («Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії) від 19 грудня 1997 року, § 36.
Наведене повністю узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини (далі - Суд) згідно з якою умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: «Levages Prestations Services v. France» (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції), «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії)).
Суд вказує, що важко погодитись з тим, що Верховний Суд, у ситуації, коли відповідне національне законодавство дозволяло йому відфільтровувати справи, що надходять на розгляд до нього, зобов`язаний враховувати помилки, яких припустилися суди нижчої інстанції при визначенні того, чи надавати доступ до нього. Ухвалення іншого рішення могло б суттєво завадити роботі Верховного Суду і унеможливило б виконання Верховним Судом своєї особливої ролі. У практиці Суду вже підтверджувалося, що повноваження Верховного Суду визначати свою юрисдикцію не можуть обмежуватися у такий спосіб (п. 122 рішення у справі «Zubac v. Croatia» (Зубац проти Хорватії) від 05 квітня 2018 року).
З урахуванням наведеного, оскільки ТОВ «Агро-Ритм» подало касаційну скаргу на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.
Керуючись статтею 129 Конституції України, пунктом 1 частини шостої, частиною дев`ятою статті 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду, 
УХВАЛИВ:
У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Агро-Ритм» на рішення Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 13 серпня 2020 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 03 грудня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агро-Ритм» про відшкодування шкоди та стягнення збитків відмовити.
Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявнику.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:                                                                                         І. В. Литвиненко  
 
                                                                В. С. Висоцька
 
                                                                                                    А. І. Грушицький