У Х В А Л А

9 лютого 2021року
м. Київ
Справа № 640/3393/19
Провадження № 11-24апп21
Велика Палата Верховного Суду у складі:
судді-доповідача Прокопенка О. Б., 
суддів Анцупової Т. О., Британчука В. В., Власова Ю. Л., Григор`євої І. В., Гриціва М. І., Гудими Д. А., Данішевської В. І., Єленіної Ж. М., Золотнікова О. С., Катеринчук Л. Й., Князєва В. С., Крет Г. Р., Лобойка Л. М., Пількова К. М., Рогач Л. І., Сімоненко В. М., Ткача І. В., Штелик С. П.,
перевіривши наявність підстав для прийняття до розгляду справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Аскоп-Україна» до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення,
УСТАНОВИЛА:
У лютому 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Аскоп-Україна» звернулося до суду з позовом, у якому просило визнати протиправним і скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у м. Києві (правонаступником якого є Головне управління ДПС у м. Києві) від 20 лютого 2019  року № 0007431409.
Окружний адміністративний суд м.   Києва рішенням від 16  липня 2019 року позов задовольнив.
Ухвалою від 4 вересня 2020 року Шостий апеляційний адміністративний суд апеляційну скаргу Головного управління ДФС у м. Києві залишив без руху та надав скаржнику строк для сплати судового збору; ухвалою від 31 жовтня 2019 року продовжив строк для виконання вимог попередньої ухвали, а ухвалою від                           28 листопада 2019 року - повернув апеляційну скаргу внаслідок неусунення зазначеного вище недоліку.
27 грудня 2019 року відповідач удруге подав апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції від 16 липня 2019 року.
27 січня 2020 року Шостий апеляційний адміністративний суд апеляційну скаргу Головного управління ДФС у м. Києві залишив без руху відповідно до частини третьої статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС),                          а також внаслідок невиконання апелянтом вимог пункту 1 частини п`ятої статті 296 КАС.
Ухвалою від 20 лютого 2020 року Шостий апеляційний адміністративний суд відмовив у відкритті апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою Головного управління ДФС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 16 липня 2019 року.
На обґрунтування ухвали апеляційний суд зазначив, що станом на 20 лютого                    2020 року Головним управлінням ДФС у м. Києві недоліки апеляційної скарги не усунуто, а саме: не сплачено судовий збір у розмірі 6259,11 грн та не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 16 липня 2019 року, що є перешкодою для відкриття апеляційного провадження.
Не погодившись із цією ухвалою, Головне управління ДПС у м. Києві (як правонаступник Головного управління ДФС у м. Києві) подало касаційну скаргу,                   в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права судом апеляційної інстанції, просить скасувати ухвалу.
Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду ухвалою від 19 січня              2021 року на підставі частини п`ятої статті 346 КАС передав цю справу на розгляд Великої Палати Верховного Суду.
Зазначене рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду обґрунтовано наявністю виключної правової проблеми у зв`язку із суперечністю у правозастосуванні судами передбачених статтями 298 та 299 КАС наслідків недоліків апеляційної скарги як у межах однієї юрисдикції, так і в межах різних юрисдикцій. 
Так, Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду зазначає, що частиною другою статті 298 КАС передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Відповідно ж до частини третьої статті 298 КАС апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених   статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.
За змістом пункту 4 частини першої статті 299 КАС суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.
Водночас за правилами частини другої статті 298 КАС до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, а саме повернення апеляційної скарги внаслідок неусунення недоліків.
Таким чином, законом встановлені різні наслідки невиконання приписів наведених вище норм щодо неусунення недоліків апеляційної скарги.
На думку Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 299 КАС є невідповідність апеляційної скарги вимогам КАС лише в частині невиконання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху внаслідок неподання заяви про поновлення строку або ненаведення інших поважних причин його пропуску.
Наслідком же неусунення скаржником інших недоліків (зокрема, у разі несплати судового збору) є повернення апеляційної скарги, а не відмова у відкритті апеляційного провадження.
При цьому за наявності в апеляційній скарзі вад, які перешкоджають її руху, на думку Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, питання поважності причин пропуску строку її подання вирішуватися судом не може. Вирішення цих питань за правилами, встановленими, зокрема, статтями 298, 299 КАС, віднесено до різного складу суду, питання стосовно строку - до колегіального складу суду.
Крім того, процесуальне законодавство унеможливлює застосування взаємовиключних правових наслідків недоліків скарги за сукупністю виявлених порушень, зокрема застосування більш суворих.
Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду вважає, що кодифіковане процесуальне законодавство встановлює певний порядок дій суду при виявленні недоліків, зокрема, апеляційної скарги, які передбачають різні правові наслідки.                    У Господарському процесуальному кодексі України, Цивільному процесуальному кодексі України та КАС такі правила уніфіковані.
Перехід суду до з`ясування обставин, встановлення яких може бути підставою для відмови у відкритті провадження, стає можливим лише внаслідок попереднього усунення недоліків апеляційної скарги, які можуть бути підставою для її повернення відповідно до частини четвертої статті 298 КАС та усунення недоліків, для чого й надавався строк.
З огляду на викладене Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду дійшов висновку про наявність підстав для передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду з метою забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики.
Відповідно до частини п`ятої статті 346 КАС суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії або палати, має право передати справу на розгляд Великої Палати Верховного Суду, якщо дійде висновку, що справа містить виключну правову проблему і така передача необхідна для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики.
Аргументи, викладені в касаційній скарзі, аналіз судових рішень у цій та інших справах, а також мотиви, наведені Касаційним адміністративним судом у складі Верховного Суду, дають підстави для висновку про обґрунтованість передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду.
За наслідками проведення підготовчих дій щодо призначення до касаційного розгляду справи за касаційною скаргою Головного управління ДПС у м. Києві на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 20 лютого 2020 року Касаційний адміністративний суду у складі Верховного Суду в ухвалі від 24 листопада 2020 року дійшов висновку, що розгляд цієї справи можливий у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами в суді касаційної інстанції. 
Ураховуючи наведене, Велика Палата Верховного Суду вважає за можливе призначити цю справу до розгляду в порядку письмового провадження за наявними в ній матеріалами без виклику учасників справи.
Водночас суд вважає за необхідне поінформувати учасників справи щодо вчинення процесуальних дій стосовно розгляду їх справи в порядку письмового провадження шляхом надіслання копій цієї ухвали.
Керуючись статтями 345 та 346 Кодексу адміністративного судочинства України, Велика Палата Верховного Суду
УХВАЛИЛА:
1. Прийняти до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Аскоп-Україна» до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення.
2. Призначити справу до касаційного розгляду Великою Палатою Верховного Суду на   31 березня 2021 року в порядку письмового провадження без виклику учасників справи в приміщенні Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. Пилипа Орлика, 8.
3. Надіслати учасникам справи № 640/3393/19 копію цієї ухвали.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає. 
Суддя-доповідач	 	О. Б. Прокопенко	
Судді:	Т. О. Анцупова	Л. Й. Катеринчук	
 	В. В. Британчук	В. С. Князєв	
 	Ю. Л. Власов	Г. Р. Крет	
 	І. В. Григор`єва 	Л. М. Лобойко	
 	М. І. Гриців	К. М. Пільков	
 	Д. А. Гудима	Л. І. Рогач	
 	В. І. Данішевська	В. М. Сімоненко	
 	Ж. М. Єленіна	І. В. Ткач	
 	О. С. Золотніков	С. П. Штелик