Ухвала
 
01 квітня 2021 року 
 
м. Київ
 
справа № 357/12515/19
провадження № 61-4732ск21
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Гулейкова І. Ю., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Білоцерквіського міськрайонного суду Київської області від 17 липня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 01 грудня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа - Публічне акціонерне товариство «Страхова компанія «Скайд», про встановлення факту проживання чоловіка і жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу,
 
ВСТАНОВИВ:
 
У листопаді 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду із зазначеним вище позовом.
 
Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 17 липня 2020 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.
 
Постановою Київського апеляційного суду від 01 грудня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 17 липня 2020 року - без змін.
 
19 березня 2021 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 засобами поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 17 липня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 01 грудня 2020 року, з пропуском строку на касаційне оскарження, встановленого статтею 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).
 
У касаційній скарзі заявник зазначає клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 17 липня 2020 року та постанови Київського апеляційного суду від 01 грудня 2020 року. 
 
На обґрунтування поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження заявник зазначає, що у судовому засіданні, яке відбулося 01 грудня 2020 року було оголошено лише вступну та резолютивні частини судового рішення, а повний текст постанови апеляційного суду отримано представником заявника 17 лютого 2021 року, тому заявник має право на поновлення пропущеного строку.
 
Наведені особою, яка подала касаційну скаргу, підстави для поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження не можуть бути визнані поважними, з наступних підстав.
 
Відповідно до частин першої та другої статті 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
 
Оскаржувана постанова апеляційного суду ухвалена 01 грудня2020 року, повний текст складено 04 грудня 2020 року, тому останнім днем звернення до суду з касаційною скаргою було (з урахуванням вихідних днів) 04 січня 2021 року.
 
Відповідно до частин першої-четвертої статті 272 ЦПК України копії повного судового рішення вручаються учасникам справи, які були присутні у судовому засіданні, негайно після проголошення такого рішення. У разі проголошення тільки скороченого (вступної та резолютивної частин) судового рішення, учасникам справи, які були присутні у судовому засіданні, за їхньою заявою негайно після його проголошення видаються копії скороченого судового рішення. У разі проголошення в судовому засіданні скороченого рішення суд надсилає учасникам справи копію повного судового рішення протягом двох днів з дня його складання - в електронній формі у порядку, встановленому законом (у випадку наявності в особи офіційної електронної адреси), або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса в особи відсутня. За заявою учасника справи копія повного судового рішення вручається йому під розписку безпосередньо в суді.
 
Як вбачається з оскаржуваної постанови Київського апеляційного суду від 01 грудня 2020 року ОСОБА_1 була присутня в судовому засіданні апеляційного суду             01 грудня 2020 року. Належних та допустимих доказів недодержання апеляційним судом вимог вищенаведеної частин першої-четвертої статті 272 ЦПК України заявником не надано.
 
Крім цього, як вбачається з Єдиного державного реєстру судових рішень постанова Київського апеляційного суду від 01 грудня 2020 року була оприлюднена                        08 грудня 2020 року.
 
Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).
 
У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
 
Отже, вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком осіб, які беруть участь у справі і безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
 
Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
 
Касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.
 
Таким чином, заявнику необхідно подати до суду касаційної інстанції заяву про поновлення строку на касаційне оскарження, в якій навести інші підстави для його поновлення та надати відповідні докази, оскільки безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
 
Крім того, касаційна скарга не відповідає вимогам процесуального закону щодо її форми та змісту.
 
Відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу ( підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав). У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.
 
У касаційній скарзі позивач підставами касаційного оскарження зазначає відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норм права у подібних правовідносинах.
 
Таке обґрунтування касаційної скарги не можна визнати належним, оскільки при касаційному оскарженні судових рішень з підстав відсутності висновку Верховного Суду щодо питання застосування норм права у подібних правовідносинах (пункт 3 частини другої статті 389 ЦПК України) має зазначатися конкретна норма права, що регулює спірні правовідносини, з приводу застосування якої Верховний суд ще не робив своїх висновків.
 
Аналіз положень статей 389, 392 ЦПК України свідчить, що існуючі нормативні приписи щодо права касаційного оскарження дисциплінують заявників обмеженням підстав касаційного оскарження та потребують від скаржників належного обґрунтування поданої скарги, що є втіленням диспозитивності як принципу цивільного судочинства.
 
Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявникові строку для надання виправленої редакції касаційної скарги, в якій зазначити підставу (підстави) касаційного оскарження, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України та належним чином обґрунтувати.
 
Крім того, всупереч положенням пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано доказів, що підтверджують сплату судового збору або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору.
 
Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
 
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлено, що з 01 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає     1 921,00 грн.
 
Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
 
Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції на момент звернення з позовом) ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
 
Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» (в редакції на момент подання позовної заяви) за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.
 
Відповідно до підпункту сьомого пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
 
Таким чином, за подання касаційної скарги судовий збір становить 5 536,80 грн (1 921,00 х 0,4 + 200 000,00 грн х 1 %) х 200 %).
 
Судовий збір має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: отримувач коштів - УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н; код отримувача (за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - UA288999980313151207000026007; код класифікації доходів бюджету - 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)»; символ звітності банку - 207.
 
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.
 
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
 
Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,
 
УХВАЛИВ:
 
Визнати підстави для поновлення строку на касаційне оскарження рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 17 липня 2020 року та постанови Київського апеляційного суду від 01 грудня 2020 року за клопотанням представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 неповажними.
 
Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 17 липня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 01 грудня 2020 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 04 травня 2021 року, але не більше десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
 
Якщо заяву про поновлення строку касаційного оскарження не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для його поновлення визнані неповажними, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                     І. Ю. Гулейков