ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

11 березня 2021 року 	м. Дніпро	справа № 340/1712/20	

головуючий суддя І інстанції – Момонт Г.М.

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого судді (доповідача) Іванова С.М.,
                               суддів:  Панченко О.М., Чередниченка В.Є.,     
розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі апеляційну скаргу   ОСОБА_1 на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 28.10.2020 року в адміністративній справі №340/1712/20 за позовом   ОСОБА_1   до  Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу,- 

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, в якому просив: 
- визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 30.04.2020 р. №242, яким заступнику начальника управління – начальнику відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України капітану поліції ОСОБА_1 оголошено дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог пункту 1 статті 22 Закону України «Про запобігання корупції», пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 4 та 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 р. №2337-VIII, абзацу другого пункту 1 Постанови Кабінету Міністрів України від 04 червня 2003 р. №848 «Про впорядкування використання легкових автомобілів бюджетними установами та організаціями», підпунктів 1 пункту 6 розділу І, пунктів 1 та 2 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 вересня 2017 р. №757, а також у повторному порушенні вимог пункту 12 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 р. №2337-VIII, та абзацу п`ятого пункту 11 розділу І Правил носіння однострою поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 19 серпня 2017 р. №718, на підставі частин першої та другої, пункту 4 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 р. №2337-VIII. 
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 28.10.2020 року адміністративний позов ОСОБА_1 було залишено без задоволення.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції,   ОСОБА_1 звернувся з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права просить оскаржуване рішення скасувати  та прийняти нову постанову, якою адміністративний позов задовольнити.
В обґрунтування апеляційної скарги позивач зазначив, що випадок використання службового транспорту, що вимушено мав місце 23 січня 2020 року, був обумовлений невідкладною потребою безпечної доставки малолітнього сина до школи та є поодиноким, тяжких наслідків не наступило, а тому дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність є необґрунтованим. Крім того, зазначено, що відповідач обираючи саме такий вид дисциплінарного стягнення не врахував, що позивач раніше до дисциплінарної відповідальності не притягався.
Департаментом патрульної поліції Національної поліції України було подано відзив на апеляційну скаргу, в якому посилаючись на обґрунтованість висновків суду першої інстанції, останній просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.
Розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження на підставі приписів                  ст. 311 КАС України.
Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного судового рішення норм матеріального та процесуального права, колегія суддів  вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як було встановлено судом першої інстанції,  ОСОБА_1 з 22.02.2016 р. проходив службу у Головному управлінні Національної поліції в Кіровоградській області.
Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 26.09.2020     р. №929 о/с призначено капітана поліції ОСОБА_1 заступником начальника управління – начальником відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Кіровоградській області.
28.01.2020 р. до Департаменту патрульної поліції надійшла заява представника громадської організації «Кропивницький дорожній контроль» щодо притягнення до адміністративної відповідальності поліцейського ОСОБА_2 за порушення п.п. «б» пункту 21.11 ПДР України, та притягнення до дисциплінарної відповідальності за нецільове використання службового транспортного засобу, та за те, що спізнюється на роботу.
Т.в.о начальником управління моніторингу та аналітичного забезпечення ДПП підполковником поліції ОСОБА_3 подано доповідну записку на ім`я начальника Департаменту патрульної поліції ОСОБА_4 щодо призначення службового розслідування.
Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 05.02.2020     р. №224 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» призначено службове розслідування за фактом публікації 25.01.2020     р. в мережі Інтернет відеозапису щодо можливих корупційних дій заступника начальника управління – начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції капітана поліції ОСОБА_1 у 2017 році, а також з метою повного, всебічного та об`єктивного встановлення причин та умов можливого порушення останнім службової дисципліни, що мало прояв у неправомірному використанні службового автомобіля з 20.01.2020 по 25.01.2020.
Службовим розслідуванням встановлено, що 27.01.2020 р. виявлено відеозапис, опублікований того ж дня в мережі Інтернет під обліковим записом Громадської організації «Кропивницький дорожній контроль» за гіперпосиланням: « ІНФОРМАЦІЯ_1 », під заголовком про те, що заступник начальника управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції капітан поліції ОСОБА_1 використовував службовий автомобіль в особистих цілях.
На даному відеозаписі ОСОБА_5 , який є членом правління громадської організації «Кропивницький дорожній контроль» відповідно до обліків Реєстру громадських об`єднань повідомляє, що капітан поліції ОСОБА_1 постійно використовує свій службовий автомобіль в особистих цілях, встановлює на нього інші номерні знаки, а останнім часом знімає під своїм під`їздом з вказаного службового автомобіля номерні знаки на синьому тлі.
На вмонтованому відеозаписі зафіксований припаркований біля під`їзду житлового будинку службовий автомобіль без номерних знаків, марки VOLKSWAGEN, моделі PASSAT, реєстраційний номер НОМЕР_1 , патрульної поліції від 04.05.2016 р. №864 перебуває в користуванні УПП в Кіровоградській області ДПП, при цьому автор вмонтованого відеозапису під час його здійснення повідомив, що ця подія мала місце 20.01.2020 р. о 20 год. 56 хв.
На другому вмонтованому відеозаписі зафіксовано, як 23.01.2020 р. о 08 год. 37 хв. (відповідно до часового коду, зазначеного на відеоряді) з вказаного під`їзду вийшов капітан поліції ОСОБА_1 перебуваючи у однострої без головного убору, разом з малолітньою особою, відчинив зазначений службовий автомобіль, з його багажного відсіку взяв номерні знаки НОМЕР_1 , закріпив їх на службовому автомобілі, у той час, як вказана малолітня особа, зріст якої значно менше фактичної висоти вказаного службового автомобіля, яка складає 146     см, сіла на переднє пасажирське місце службового автомобіля. Після цього разом з цією малолітньою особою на вказаному службовому автомобілі капітан поліції ОСОБА_1 залишив місце.
Крім того, на третьому вмонтованому відеозаписі зафіксовано, як автомобіль марки VOLKSWAGEN, моделі PASSAT, був припаркований біля вказаного під`їзду 24.01.2020 р. о 08 год. 20 хв. (відповідно до часового коду, зазначеного на відеоряді).
28.01.2020 р. до Департаменту патрульної поліції надійшла скарга ОСОБА_5 №2463, у якій викладено зафіксовану на вказаному відеозаписі інформацію, а також порушені питання щодо притягнення капітана поліції ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення підпункту «б» пункту 21.11 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 р. №1306 та притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності за неправомірне використання службового автомобіля.
З проаналізованих матеріалів службового розслідування, а саме: відеозапису, опублікованого в мережі Інтернет під обліковим записом громадської організації «Кропивницький дорожній контроль» за гіперпосиланням: « ІНФОРМАЦІЯ_1 », пояснень капітана поліції ОСОБА_1 та капітана поліції ОСОБА_6 , матеріалів звернення ОСОБА_5 , яке надійшло до Департаменту патрульної поліції від 28.01.2020 р. №2463, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що 20.01.2020 р., 23.01.2020 р. та 24.01.2020 р. капітан поліції ОСОБА_1 неправомірно використовував службовий автомобіль марки VOLKSWAGEN, моделі PASSAT, реєстраційний номер НОМЕР_1 у своїх приватних інтересах, чим порушив заборону використовувати свої службові повноваження або своє службове становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, у тому числі використовувати будь-яке державне майно в приватних інтересах, встановлену пунктом 1 статті 22 Закону України «Про запобігання корупції», заборону використання транспортних засобів для поїздок та виконання функцій, не пов`язаних з службовою діяльністю та у власних цілях, встановлену підпунктом 1 пункту 6 розділу І, пунктом 2 розділу ІІІ Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.09.2017 р. №757, а також обов`язок використовувати транспортні засоби органів поліції виключно в службових цілях для забезпечення оперативної і господарської діяльності, встановлений пунктом 1 розділу ІІІ цих Правил та абзацом другим пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 04.06.2003 р. №848 «Про впорядкування використання легкових автомобілів бюджетними установами та організаціями».
Крім того, з відеозапису, опублікованого в мережі Інтернет за гіперпосиланням: « ІНФОРМАЦІЯ_1 » встановлено, що 23.01.2020 р. капітан поліції ОСОБА_1 перевозив на передньому пасажирському місці вказаного службового автомобіля дитину віком 9 років та зростом менше 145 см без використання спеціальних засобів, що дають змогу пристебнути дитину за допомогою ременів безпеки, передбачених конструкцією цього транспортного засобу, чим порушив вимоги підпункту «б» пункту 21.11 Правил дорожнього руху, за що передбачено відповідальність частиною другою статті 121 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а також, незважаючи на попередження про необхідність дотримання службової дисципліни, повторно порушив заборону перебування поза межами будівель без головного убору, встановлену абзацом п`ятим пункту 11 розділу І Правил, та вимоги підпункту 3 пункту 1 наказу Національної поліції України від 09.10.2019 р. №1003 «Про перехід на носіння зимової форми одягу та організацію проведення стройових оглядів».
Дисциплінарна комісія зазначила, що вказаними протиправними діями, які супроводжувалися приховуванням належності вказаного службового автомобіля до Національної поліції, призвели до поширення в мережі Інтернет інформації щодо його протиправних дій, підриву авторитету Національної поліції, формування в громадськості негативної думки про поліцейських та дискредитації діяльності органів Національної поліції, капітан поліції ОСОБА_1 порушив обов`язки безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень відповідно до закону, утримуватися від дій, які підривають авторитет Національної поліції та дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення, що встановлені пунктами 4, 6 та 12 частини третьої статті 1 Статуту, а також обов`язок неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність Національної поліції, встановлений пунктом 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію».
За результатами проведеного службового розслідування складено висновок службового розслідування за фактом публікації 25.01.2020 в мережі Інтернет відеозапису щодо можливих неправомірних дій заступника начальника управління – начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції капітана поліції ОСОБА_1 у 2017 році, а також з метою повного, усебічного та об`єктивного встановлення причин та умов можливого порушення останнім службової дисципліни, що виразилося у неправомірному використанні службового автомобіля з 20.01.2020 по 25.01.2020 від 03.04.2020 р., затверджений начальником Департаменту патрульної поліції 03.04.2020 р., яким запропоновано за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог пункту 1 статті 22 Закону України «Про запобігання корупції», пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 4 та 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 р. №2337VIII, абзацу другого пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 04.06.2003     р. №848 «Про впорядкування використання легкових автомобілів бюджетними установами та організаціями», підпункту 1 пункту 6 розділу І, пунктів 1 та 2 розділу ІІІ Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.09.2017 р. №757, а також у повторному порушенні вимог пункту 12 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 р. №2337-VIII, та абзацу п`ятого пункту 11 розділу І Правил носіння однострою поліцейських, затверджених наказом Міністра внутрішніх справ України від 19.08.2017 р. №718, на підставі частин першої та другої, пункту 4 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 р. №2337-VIII, застосувати до заступника начальника управління – начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність (а.с.119-134, Т.1).
Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 30.04.2020     р. №242 «Про застосування до працівника управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення» за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пункту 1 статті 22 Закону України «Про запобігання корупції», пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 4 та 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 р. №2337VIII, абзацу другого пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 04.06.2003 р. №848 «Про впорядкування використання легкових автомобілів бюджетними установами та організаціями», підпункту 1 пункту 6 розділу І, пунктів 1 та 2 розділу ІІІ Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.09.2017 р. №757, а також у повторному порушенні вимог пункту 12 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 р. №2337-VIII, та абзацу п`ятого пункту 11 розділу І Правил носіння однострою поліцейських, затверджених наказом Міністра внутрішніх справ України від 19.08.2017 р. №718, на підставі частин першої та другої, пункту 4 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 р. №2337-VIII, застосовано до заступника начальника управління – начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність (а.с.12-14135-137, Т.1).
Не погодившись з правомірністю накладення наведеного дисциплінарного стягнення, позивач звернувся до суду з метою захисту своїх порушених прав та інтересів.
Вирішуючи спір між сторонами та відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що вчинений ОСОБА_1 дисциплінарний проступок знайшов своє підтвердження при проведенні службового розслідування та є співмірним обраному відповідачем виду дисциплінарного стягнення, а тому позовні вимоги позивача задоволенню не підлягають.
Суд апеляційної інстанції погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.
Статтею 1 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Згідно ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Приписам ч.ч. 1, 2 ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі - Дисциплінарний статут Національної поліції України) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Відповідно до ст. 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Згідно ст. 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 13, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Приписами ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України встановлено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування, визначена Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року № 893 (далі - Порядок № 893).
Згідно п. 1 розділу ІІ Порядку № 893, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до п. 1, 13, 14 розділу V Порядку № 893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.
Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.
У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.
Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведено в додатку до цього Порядку.
Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває під вартою, здійснюється через адміністрацію місця ув`язнення шляхом його повідомлення про необхідність надіслати пояснення на зазначену дисциплінарною комісією адресу.
Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває на чергуванні або патрулюванні, здійснюється лише після закінчення ним чергування, патрулювання або заміни його іншим поліцейським, а від поліцейського, який перебуває у стані алкогольного, наркотичного або токсичного сп`яніння, - після його протверезіння.
Письмове пояснення підписують особа, яка отримувала пояснення, та особа, яка надала пояснення, із зазначенням дати його надання.
Зі змісту зазначених правових приписів вбачається, що недотримання працівником Національної поліції службової дисципліни, неналежне виконання обов`язків поліцейського, має наслідком вчинення ним дисциплінарного проступку та можливості подальшого притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності. При цьому, обставини дисциплінарного проступку мають встановлюватись під час службового розслідування, в тому числі шляхом відібрання усних чи письмових пояснень поліцейського.
Колегія суддів зазначає, що враховуючи те, що позивача притягнуто саме до дисциплінарної відповідальності, адміністративний суд під час розгляду справи повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи на предмет наявності в ній ознак дисциплінарного проступку і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм.
Як свідчать встановлені обставини справи, підставою для притягнення                    позивача до дисциплінарної відповідальності та прийняття спірного наказу  були висновки відповідача щодо порушення позивачем службової дисципліни, а саме пункту 1 статті 22 Закону України «Про запобігання корупції», пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 4 та 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 р. №2337VIII, абзацу другого пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 04.06.2003 р. №848 «Про впорядкування використання легкових автомобілів бюджетними установами та організаціями», підпункту 1 пункту 6 розділу І, пунктів 1 та 2 розділу ІІІ Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.09.2017 р. №757, а також у повторному порушенні вимог пункту 12 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 р. №2337-VIII, та абзацу п`ятого пункту 11 розділу І Правил носіння однострою поліцейських, затверджених наказом Міністра внутрішніх справ України від 19.08.2017 р. №718, на підставі частин першої та другої, пункту 4 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 р. №2337-VII, а саме використання останнім службового автомобіля у неслужбових цілях та порушення правил носіння однострою (носіння останнього поза приміщенням без головного убору).
Встановивши зміст спірних правовідносин, колегія суддів апеляційного суду дійшла наступних висновків.
Відповідно до ст. 22 Закону України «Про запобігання корупції»  особам, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону, забороняється використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, у тому числі використовувати будь-яке державне чи комунальне майно або кошти в приватних інтересах.          Абзацом 2 пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 04.06.2003 р. №848 «Про впорядкування використання легкових автомобілів бюджетними установами та організаціями» установлено, що легкові автомобілі використовуються тільки для поїздок, пов`язаних із службовою діяльністю посадових осіб. Після кожної поїздки посадова особа, в розпорядження якої надано автомобіль, в подорожньому листі водія підтверджує особистим підписом час закінчення обслуговування.
Відповідно до пп.1 п.6 р.І Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.09.2017 р. №757 (далі за текстом – Порядок №757) з метою забезпечення ефективного використання транспортних засобів і недопущення зловживань з боку штатних і позаштатних водіїв керівництвом органів поліції вживаються такі заходи: забороняється водіям (судноводіям) використання транспортних засобів для поїздок, не пов`язаних із службовою діяльністю, керування незакріпленими транспортними засобами та за відсутності у них документів, які згідно з ПДР або Правилами судноплавства на внутрішніх водних шляхах України, затвердженими наказом Міністерства транспорту України від 16 лютого 2004 року №91, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 12 липня 2004 року за №872/9471, дають право на керування транспортними засобами, а також за відсутності іншої передбаченої цим Порядком дорожньої документації.
Згідно з п.п.1, 2 р.ІІІ Порядку №757, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 04 червня 2003 року №848 «Про впорядкування використання легкових автомобілів бюджетними установами та організаціями» всі транспортні засоби органів поліції використовуються виключно в службових цілях, для забезпечення оперативної і господарської діяльності в межах установлених лімітів та передбачених у їх кошторисах асигнувань.
Використання транспортних засобів для виконання функцій, не пов`язаних із службовою діяльністю органів поліції, всупереч їх цільовому призначенню, штатній групі (підгрупі), у власних цілях, в інтересах сторонніх юридичних і фізичних осіб, а також понад установлені норми експлуатації заборонено. За всіма фактами нецільового використання транспортних засобів проводяться службові розслідування (перевірки), за результатами яких вживаються відповідні заходи реагування.
Абзацом 5 пункту 11 розділу І Правил носіння однострою поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 19.08.2017 р. №718 поліцейському забороняється: перебувати поза межами будівель без головного убору.
Зі змісту зазначених правових приписів вбачається, що поліцейським забороняється використання службових автомобілів у приватних цілях та покладається обов`зок по дотриманню правил носіння однострою, зокрема забороняється носіння останнього без головного убору.
Як свідчать встановлені обставини справи, висновок службового розслідування, на підставі якого було прийнято спірний наказ, грунтувався, зокрема на відеозаписі, який був наданий громадською організацією «Кропивницький дорожній контроль».
Зі змісту наведеного відеозапису вбачається, що останній сформовано разом з коментарями фізичної особи, яка зазначає, що бажає знову показати відео щодо ОСОБА_1 , заступника начальника управління патрульної поліції, на якому зафіксовано використання службового транспортного засобу з реєстраційним номером 11  3690 (на синьому фоні) в особистих цілях, а також вказує на те, що неодноразово ним подавалися скарги з цього приводу. Із 1 хвилини 23 секунди по 2 хвилину 35 секунд на відео фіксується припаркований біля під`їзду житлового будинку службовий автомобіль, марки VOLKSWAGEN, моделі PASSAT, VIN: НОМЕР_2 зі знятими номерами та водночас показано телефон з відображеною датою 20.01.2020 р. 20 година 56 хвилин. Із 2 хвилини 36 секунд по 5 хвилину 37 секунд на відео фіксується, як 23.01.2020  р. о 08 год. 37 хв. з під`їзду будинку вийшов капітан поліції ОСОБА_1 , перебуваючи у однострої без головного убору, разом з дитиною, відчинив автомобіль VOLKSWAGEN, моделі PASSAT, дістав з багажного відсіку номерні знаки НОМЕР_1 на синьому фоні, закріпив їх на службовому автомобілі, у той час, як дитина, зростом менше від висоти вказаного автомобіля, сіла на переднє пасажирське місце, після чого автомобіль залишив місце стоянки. При цьому, на вказаному фрагменті відео видно, що події відбувалися прилюдно, оскільки люди виходили з під`їзду, стояли поряд та проходили повз ОСОБА_1 . Із 5 хвилини 48 секунд до 6 хвилини 16 секунд на відео відображено, як 24.01.2020 р. о 08 год. 30 хв. біля під`їзду припаркований автомобіль марки VOLKSWAGEN, моделі PASSAT зі знятими номерними знаками.
З пояснень позивача вбачається, що на відео зафіксований він та його син поряд із службовим автомобілем, все відповідає дійсним обставинам, окрім дат 20.01.2020 р., 23.01.2020 р. та 24.01.2020 р., оскільки все зафіксоване на відео відбувалось в один день. Зауважено, що  з 23 год. 00 хв. 22.01.2020 р. по 05 год. 30 хв. 23.01.2020 р. він на службовому автомобілі VOLKSWAGEN PASSAT, номерний знак НОМЕР_1 (на синьому фоні) проводив позапланову перевірку стану організації реагування на повідомлення про виявлені правопорушення та належну їх фіксацію, особового складу батальйону управління патрульної поліції в Кіровоградській області. Близько 05 год. 30 хв. він заїхав додому для прийому їжі та приведення зовнішнього вигляду до вимог правил носіння однострою поліцейськими. Номери із службового автомобіля зняв задля уникнення їхньої крадіжки. На шляху до робочого місця позивачем було доправлено малолітню дитину (9 років) за місцем розташування навчального закладу, що на відстані 1 км. Від його оселі, в напрямку місця розташування адміністративної будівлі УПП в Кіровоградській області ( т. 1 а.с. 113).
Однак, проаналізувавши зміст наведеного відеозапису та пояснення позивача, колегія суддів апеляційного суду погоджується з висновками суду першої інстанції відносно доведеності факту порушення позивачем службової дисципліни щонайменш 23.01.2021 року, а саме використання службового автомобіля у власних цілях.
Крім того, на відео, зафіксованому 23.01.2020 року вбачається, що позивач порушив правила носіння однострою, а саме перебував поза межами будівель без головного убору.
Таким чином, зі змісту зазначених правових приписів вбачається, що є підтвердженими факти порушення позивачем службової дисципліни, а саме використання службового автомобіля у приватних цілях та порушення правил носіння однострою, які аналізувались членами дисциплінарної комісії при проведенні службового розслідування на предмет дотримання вищенаведених нормативно-правових актів та під кутом зору підриву авторитету до Національної поліції.
Відносно доводів позивача, що з 22.01.2020 року по 23.01.2020 року останній на службовому автомобілі проводив позапланову перевірку стану організації реагування особового складу на повідомлення про виявленні правопорушення та належну їх фіксацію та заїхав додому для прийому їжі та приведення у відповідність зовнішнього вигляду, то колегія суддів погоджується з висновками службового розслідування, що вказані обставини жодним чином не підтверджуються, тому як відсутні будь-які документи, які б відображали результати цієї перевірки.
          Крім того, в будь-якому випадку, навіть за наявності проведення позапланової перевірки, останнє не надає право позивачу використовувати службовий автомобіль у приватних інтересах та не звільняє від відповідальності за такі дії.
Що стосується посилань позивача на те, що відповідачем не враховано пом`якшуючих обставин, зокрема те, що його попередня поведінка на службі є бездоганна та виключно позитивна характеристика його, як поліцейського та присвоєння йому 30.04.2020 року спеціального звання поліції – майор поліції, то колегія суддів апеляційного суду зазначає, що відповідно до висновку службового розслідування від 03.04.2020 р., затвердженого начальником Департаменту патрульної поліції 03.04.2020 р., дисциплінарною комісією оцінено службову характеристику капітана поліції ОСОБА_1 , та визначено, що відповідно до наказів Департаменту патрульної поліції від 07.2019 р. №1803 та від 10.12.2019 р. №2310 проведені службові розслідування, за результатами яких за вчинення дисциплінарних проступків останнього попереджено про необхідність дотримання службової дисципліни. Факти притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності останнім не спростовуються, а його посилання на необізнаність щодо наявності останніх не нівелює їх наявності та врахуванні при обранні застосованого дисциплінарного стягнення, яке не є найсуровішим.
Поряд з вказаним, що стосується посилання позивача на присвоєння йому чергового спеціального звання майор поліції на підставі наказу Національної поліції України від 30.04.2020 року, то колегія суддів апеляційного суду зазначає, що наведений наказ було прийнято одночасно (в один день) з  наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 30.04.2020 р. №242, яким до капітана поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність, що саме по собі унеможливлює врахування факту притягнення до дисциплінарної відповідальності під час присвоєння чергового спеціального звання.
Відносно посилань на необізнаність позивача щодо проведення відносного нього службового розслідування, та як наслідок позбавлення його права надавати відповідні пояснення, то колегія суддів апеляційного суду вважає їх безпідставними, оскільки, як вбачається з матеріалів справи, 26.03.2020 року позивачем були надані пояснення відносно вищезазначених дисциплінарних порушень (т. 1 а.с. 113).
Вказані пояснення були відібрані т.в.о. старшого інспектора з особливих доручень ВПСР та К  УМАЗ ДПП, капітаном поліції ОСОБА_7 , який відповідно до наказу від 05.02.2020 року № 224 «Про призначення службового розслідування та утворення диспилінарної комісії» увійшов до складу дисциплінарної комісії, створеної за фактом вищенаведених дисциплінарних порушень позивача (т. 1 а.с. 106).
          Інші доводи позивача, що викладені в апеляційній скарзі до уваги колегією суддів не приймаються, тому як не мають правового значення для правильного вирішення справи.
          Таким чином, проаналізувавши встановлені обставини справи у сукупності, колегія суддів апеляційного суду погоджується з висновками суду першої інстанції, що спірний наказ про притягнення позивача до відповідальності був прийнятий обґрунтовано та відповідає приписам чинного законодавства.
Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 311 ст. 315, ст. 316 КАС України суд, -

ПОСТАНОВИВ :
Апеляційну скаргу ОСОБА_1   – залишити без задоволення.
Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 28.10.2020 року в адміністративній справі №340/1712/20 – залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку, за наявності підстав, передбачених ч. 4 ст. 328 КАС України.

Головуючий - суддя                                                                      С.М. Іванов 

                               суддя                                                                      О.М. Панченко 

                               суддя                                                                      В.Є. Чередниченко