П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

_________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

11 березня 2021 р.	м.Одеса	Справа № 540/51/20	
Головуючий в 1 інстанції: Василяка Д.К.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого судді – Осіпова Ю.В.,
суддів –  Скрипченка В.О., Косцова І.П.,
розглянувши в порядку письмового провадження в м. Одесі апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 05 березня 2020 року (м.Херсон, дата складання повного тексту рішення – 05.03.2021р.) по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про стягнення грошових сум,- 
В С Т А Н О В И В:

08.01.2020 року ОСОБА_1 звернулась до Херсонського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, в якому просила суд:
- стягнути з відповідача на її користь заборгованість по грошовому забезпеченні у вигляді доплати за службу в нічний час за період з 08.05.2016р. по 28.02.2018р. в сумі 10500 грн.
- стягнути з Департаменту патрульної поліції НПУ на її користь заборгованість по індексації грошового забезпечення за період з 01.06.2016р. по 31.10.2017р. в сумі 3179,13 грн. 
- стягнути з Департаменту патрульної поліції НПУ на її користь частину невиплаченого посадового окладу починаючи з 01.03.2016р. по 30.06.2016р. в сумі 280 грн. 
Свої позовні вимоги позивач обґрунтовувала тим, що в період з 08.02.2016р. по 28.02.2018р. вона проходила службу в поліції, однак їй не виплачувалася доплата за службу в нічний час, індексація грошового забезпечення, а за період з 08.02.2016р. по 30.06.2016р. їй ще недоплачувався і посадовий оклад за звання «лейтенант поліції», що, в свою чергу, позивачка вважає протиправним та таким, що порушує її права та надані Законом гарантії.
Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 05 березня 2020 року, з врахуванням ухвали Херсонського окружного адміністративного суду від 12.03.2020 року про виправлення описи, адміністративний позов ОСОБА_1 – задоволено повністю. Стягнуто з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України заборгованість по грошовому забезпеченню у вигляді доплати за службу в нічний час за період з 08.02.2016 року по 28.02.2018 року на користь ОСОБА_1 в сумі 10500 грн. Стягнуто з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України заборгованість по індексації грошового забезпечення за період з 01.06.2016 року по 31.10.2017 року на користь ОСОБА_1 в сумі 3179,13 грн. Стягнуто з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України частину невиплаченого посадового окладу починаючи з 08.02.2016 року по 30.06.2016 року на  користь ОСОБА_1  в сумі 350 грн.
Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням суду 1-ї інстанції, представник Департаменту патрульної поліції Національної поліції України 27.03.2020 року подав апеляційну скаргу, в якій зазначив, що судом, при винесенні оскаржуваного рішення порушено норми матеріального та процесуального права, просив скасувати рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 05.03.2020 року та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. 
06.04.2020 року матеріали даної справи разом із апеляційною скаргою надійшли до П`ятого апеляційного адміністративного суду.
Ухвалою судді П`ятого апеляційного адміністративного суду від 10.04.2020р. вказану вище апеляційну скаргу залишено без руху.
Ухвалами П`ятого апеляційного адміністративного суду від 29.04.2020р. відрито апеляційне провадження по даній справі та призначено її до розгляду в порядку письмового провадження.
Згідно приписів п.п.1,2 ч.1 ст.311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю та/або неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.      
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи і доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про наявність належних і достатніх підстав для часткового її задоволення.
Судом першої інстанції встановлені наступні обставини справи. 
Позивачка – лейтенант поліції ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) в період з 08.02.2016 року по 28.02.2018 року проходила службу в управління патрульної поліції Херсонської області Департаменту патрульної поліції України.
30.11.2015 року наказом ГУ НП №99-о/с позивачці присвоєно звання «рядовий поліції», а 31.05.2016 року наказом НПУ №341-о/с – звання «лейтенант поліції», що підтверджується копією послужного списку №0006373.
За період служби з 08.02.2016 року по 28.02.2018 року, відповідно до розрахунку нічних змін, позивачка фактично відпрацювала - 250 «нічних» зміни.
Проте, згідно з копіями розрахункових листів доплата за службу в нічний час у цей період з 08.02.2016р. по 28.02.2018р. та індексація за період з 01.06.2016р. по 31.10.2017р. позивачці не виплачувались. Також, з вказаних розрахункових листів вбачається, що посадовий оклад позивача складав 2400 грн.
28.02.2018 року позивачка звернулась до відповідача із заявою про виплату їй доплати за службу в нічний час.
Проте, станом на час звернення до суду із даним позовом (т.б. станом на 08.01.2020р.), жодної відповіді на вказану вище заяву від 28.02.2018р. позивачка так і не отримала.
Не погоджуючись з такими діями (бездіяльністю) відповідача, позивач звернулась до суду із даним позовом.
Вирішуючи справу по суті та повністю задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з обґрунтованості та доведеності заявлених позовних вимог та відповідно, з неправомірності дій та рішень відповідача.
Проте, колегія суддів апеляційного суду, уважно дослідивши матеріали справи, наявні в них докази, може лише частково погодитися з такими висновками суду 1-ї інстанції і вважає їх частково обґрунтованими, з огляду на наступне.
Частиною 2 ст.19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Спірні правовідносини врегульовані Законом України від 02.07.2015 року №580-VIII «Про Національну поліцію» та іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до вимог ч.1 ст.3 Закону України від 02.07.2015 року №580-УІІІ «Про Національну поліцію», у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Як передбачено ч.5 ст.94 Закону України «Про Національну поліцію», грошове забезпечення поліцейських індексується відповідно до закону.
Згідно приписів ч.1 ст.4 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» №1282-ХІІ, індексація грошових доходів населення проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 103%.
В свою чергу, відповідно до інформації, яка розміщена на офіційному веб-сайті Держстату України - у квітні місяці 2016 року величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації у 103% та складала 103,5 %.
Частиною 3 ст.4 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» встановлено, що для проведення подальшої індексації грошових доходів населення обчислення індексу споживчих цін починається за місяцем, у якому індекс споживчих цін перевищив поріг індексації, зазначений у частині 1 цієї статті.
Так, як загально відомо, Постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003р. №1078 затверджено Порядок проведення індексації грошових доходів населення.
Але, до вказаної Постанови КМУ №1078 було внесено зміни Постановою КМУ №782 від 18.10.2017р. та включено поліцейських до переліку категорій осіб, яким здійснюється індексація грошового забезпечення.
Як передбачено ч.2 ст.8 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення», за наявності підстав, визначених цим Законом, право населення на реалізацію зазначених гарантій не залежить від прийняття рішень відповідними органами.
Отже, враховуючи наведені вище норми чинного законодавства та встановлені обставини справи, колегія суддів погоджується з висновками суду 1-ї інстанції про обгрунтованість стягнення на користь позивачки «індексації грошового забезпечення» за період перебування її на посаді поліцейського, т.б. за період з 01.06.2016р. по 31.10.2017р. у загальному розмірі 3179,13 грн. (т.б. по 73,95 грн. за червень-листопад 2016 року + по 150,4 грн. за грудень 2016-лютий 2017 року + по 217,6 грн. за березень, квітень 2017 року + 229,02 грн. за травень 2017 року + по 299,75 грн. за червень-серпень 2017 року + по 360,38 грн. за вересень-жовтень   2017 року).
У свою чергу, посилання відповідача на те, що індексація грошового забезпечення позивача повинна здійснюватися лише з набранням чинності Постановою Кабінету Міністрів України №782, є помилковими, оскільки така індексація прямо передбачена положеннями Закону України «Про Національну поліцію» та Закону України «Про індексацію грошових доходів населення».
Що ж стосується п/вимог позивача про стягнення на її користь заборгованості у вигляді доплати за службу в «нічний» час, то колегія суддів з цього приводу зазначає наступне.
Так, відповідно до приписів ч.ч.1,2 ст.94 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання. Порядок виплати грошового забезпечення визначає безпосередньо Міністр внутрішніх справ України.
Так, згідно з положеннями п.1 Постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015р. №988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.
А пп.3 п.5 вказаної Постанови КМУ №988 чітко визначено обов`язок виплачувати доплату за службу в нічний час - у розмірі 35% посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.
Далі, відповідно до ст.94 Закону України «Про Національну поліцію», Постанови КМУ №988, з метою впорядкування структури та умов грошового забезпечення поліцейських та курсантів вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських - наказом МВС України від 06.04.2016р. №260 було затверджено відповідний «Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання».
Так, у відповідності до приписів п.5 розділу І цього Порядку №260, грошове забезпечення поліцейських визначається залежно від посади, спеціального звання, стажу служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наукового ступеня або вченого звання. До складу грошового забезпечення входять: 
1) посадовий оклад; 
2) оклад за спеціальним званням; 
3) щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер); 
4) премії; 
5) одноразові додаткові види грошового забезпечення.
В свою чергу, п.11 розділу І даного Порядку №260 визначено, що грошове забезпечення, виплачене поліцейському несвоєчасно або в меншому розмірі, ніж належало, виплачується за весь період, протягом якого поліцейський мав на нього право, але не більше ніж за 3 (три) роки, що передували зверненню за одержанням грошового забезпечення.
Крім того, згідно із п.11 розділу ІІ цього ж Порядку №260, поліцейським, які виконують службові обов`язки в нічний час, виплачується доплата за службу в нічний час у розмірі 35% посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час. Годинна ставка обчислюється шляхом ділення місячного посадового окладу на кількість годин фактичного часу служби з урахуванням норми тривалості службового часу за відповідний місяць при 40-годинному робочому тижні.
Причому, слід зазначити, що підставами для виконання службових обов`язків у нічний час є графіки нарядів та чергувань, затверджені наказами керівників підрозділів органів поліції.
Облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною у додатку 1 до цих Порядку та умов.
При цьому, поліцейським, що залучалися до служби в нічний час, виплата доплати за службу в нічний час за минулий місяць здійснюється одночасно з виплатою грошового забезпечення за поточний місяць.
Так, як встановлено судами обох інстанцій та фактично не заперечується відповідачем, позивачка за період служби з 08.02.2016р. по 28.02.2018р. відпрацювала 250 нічних змін. 
Таким чином, враховуючи вищевикладені обставини, відповідач зобов`язаний виплатити позивачу доплату за службу в нічний час за період з 08.02.2016р. по 28.02.2018р. у загальному розмірі 10500 грн. (т.б. 2400грн. (посадовий оклад позивача) / 160 (тривалість робочого часу на місяць при 40-годинному робочому тижні) х 35% (доплата за службу в нічний час) = 5,25 грн. (доплата за кожну годину нічної зміни). 5,25 грн. (доплата на кожну  годину нічної зміни) х 8 (тривалість нічної зміни) 250 (кількість нічних змін) = 10500 грн.
При цьому, судова колегія критично ставиться до тверджень відповідача про те, що позивачу виплачувалося грошове забезпечення в межах граничних розмірів такого грошового забезпечення, оскільки у відповідності до вимог Постанови КМУ від 11.11.2015р. №988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» та положень «Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладі МВС із специфічними умовами навчання» (затв. наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016р. №260), доплата за службу в нічний час є щомісячним додатковим видом грошового забезпечення поліцейського, який входить до складу грошового забезпечення поліцейського, а обов`язок виплачувати доплату за службу в нічний час встановлений пп.3 п.5 вищевказаної Постанови №988.
Отже, за таких обставини, судова колегія погоджується з висновками суду 1-ї інстанції про наявність усіх законних та обґрунтованих підстав для задоволення зазначених вище позовних вимог.
При цьому, одночасно слід зазначити про те, що аналогічна правова позиція з цього питання викладена і Верховним Судом, зокрема, в постанові від 16.07.2020 року по справі №2140/1763/18.
Разом з тим, що стосується інших позовних вимог щодо стягнення частини невиплаченого посадового окладу за період з 01.03.2016р. по 30.06.2016р., то судова колегія з цього приводу зазначає.
Так, згідно п.1 Постанови КМУ від 11.11.2015р. №988 «Про грошове забезпечення поліцейських», грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення. Вказаною постановою КМУ також затверджені і схеми посадових окладів поліцейських у розмірах згідно з додатками 3-10 та надано право керівникам органів, закладів та установ Національної поліції в межах затверджених для них асигнувань на грошове забезпечення установлювати посадові оклади поліцейським та курсантам вищих навчальних закладів Міністерства внутрішніх справ із специфічними умовами навчання в розмірах, визначених затвердженими цією  постановою  схемами, згідно з додатками 2-10.
Додатком №8 до Постанови КМУ №988 передбачена схема посадових окладів поліцейських стройових підрозділів поліції, згідно з якою розмір посадового окладу інспектора стройового підрозділу поліції складає 2400 грн. (крім м. Києва), а додатком №10 передбачена схема посадових окладів поліцейських з числа молодшого складу поліції, згідно з якою розмір посадового окладу поліцейського (інспектора) патрульної поліції складає 2470 грн. (крім м. Києва).
Згідно із п.2 Постанови №988, виплата грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів Міністерства внутрішніх справ із специфічними умовами навчання здійснюється в порядку, що затверджується Міністерством внутрішніх справ.
В свою чергу, п.2  наказу Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 року №260 передбачено, що посадові оклади поліцейським встановлюються згідно зі штатним розписом у таких розмірах: для поліцейських середнього та вищого складу - згідно з додатками 3 - 9 до Постанови №988; для поліцейських молодшого складу - згідно з додатком 10 до Постанови №988.
Отже, оклад інспектора поліції середнього складу у розмірі 2400 грн. передбачений наказом №27-о/с від 12.02.2016 року у відповідності з додатком №8 до Постанови №988.
Так, як вбачається з матеріалів справи, наказом ГУ НП в Херсонській області №99-о/с від 30.11.2015р. позивачка була призначена на посаду «поліцейського» патрульного батальйону патрульної поліції, а наказом Департаменту патрульної поліції  НПУ №27 від 12.02.2016р. - на посаду «інспектора» роти №3 батальйону Управління патрульної поліції у м. Херсоні ДПП НПУ. 
При цьому, також необхідно зазначити й про те, що у відповідності до приписів ст.80 Закону України «Про Національну поліцію України», звання «рядовий» відноситься до молодшого складу поліції, а звання «лейтенант» поліції відноситься до середнього складу поліції.
Як встановлено судами обох інстанцій, на час призначення на посаду інспектора середнього складу поліції, т.б. з 06.02.2016 року, позивач мала звання «рядовий» поліції і відносилась за званням до молодшого складу поліції та лише тільки в подальшому їй було присвоєно звання «лейтенант» поліції, що за званням відноситься до середнього складу поліції.
Проте, Закон України «Про Національну поліцію України» не містить обмежень щодо призначення на посаду середнього складу поліції особи, яка за званням відноситься до молодшого складу поліції.
При цьому, Постановою №988 та наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 року №260 передбачено, що розмір окладу визначається за посадою, а не за званням, що відноситься до молодшого чи середнього складу поліції.
Таким чином, враховуючи вищезазначене, позовні вимоги щодо стягнення невиплаченого посадового окладу за середнього складу поліції є обґрунтованими.
Однак, разом з тим, уважно дослідивши матеріали справи та позовну заяву ОСОБА_1 , судова колегія зазначає, що позивачка в прохальній частині позову, серед іншого, просила стягнути з відповідача на її користь частину невиплаченого посадового окладу починаючи саме з 01.03.2016р. по 30.06.2016р. в сумі 280 грн. 
Суд 1-ї інстанції, як свідчить оскаржуване рішення, задовольнив ці позовні вимоги ОСОБА_1 .
Проте, в подальшому, окружний суд з власної ініціативи, прийняв ухвалу від 12.03.2020р. про виправлення описки у вказаному вище рішенні та безпідставно, в порушення вимог приписів ч.2 ст.9 КАС України, стягнув грошові кошти за більший (незаявлений/неоскаржений) період, т.б. з 08.02.2016р. по 30.06.2016р. і у більшій сумі 350 грн.
У відповідності до ч.5 ст.308 КАС України, суд апеляційної інстанції не може розглядати позовні вимоги та підстави позову, що не були заявлені в суді першої інстанції.
Таким чином, враховуючи вищевикладені обставини, судова колегія приходить до висновку про те, що позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню лише частково, т.б. в межах заявлених самою позивачкою вимог, т.б. з 01.03.2016р. по 30.06.2016р. в сумі 280 грн., що, в свою чергу, було вірно зазначено судом 1-ї інстанції до виправлення ним описки ухвалою від 12.03.2020 року, у зв`язку з чим рішення суду 1-ї інстанції в цій частині підлягає зміні.
До того ж, ще слід зазначити й про те, що відповідно до приписів ст.ст.9,77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а суд, згідно ст.90 цього ж Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
А відповідно до ч.2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
На підставі вищевикладеного, судова колегія вважає, що судом першої інстанції, в даному випадку, було не повно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, та порушено норми матеріального і процесуального права, що призвело до частково неправильного вирішення справи, до того ж, деякі висновки суду не в повній мірі відповідають обставинам справи та ґрунтуються на невірному тлумаченні норм діючого у цій сфері законодавства, в зв`язку із чим, адміністративний позов підлягає лише частковому задоволенню.
Відповідно до п.2 ч.1 ст.315 КАС України, суд апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення має право скасувати його повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
Отже, за таких обставин та враховуючи, що судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права, що призвело до частково неправильного вирішення справи, а також в зв`язку із тим, що деякі висновки суду не відповідають обставинам справи, судова колегія, діючи виключно в межах заявлених позовних вимог та доводів апеляційної скарги, у відповідності до п.п.1,3,4 ч.1 ст.317 КАС України, вважає за необхідне частково змінити судове рішення.
Керуючись ст.ст.308,311,315,317,321,322,325,329 КАС України, апеляційний суд, – 
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України – задовольнити частково.
Рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 05 березня 2020 року змінити, виклавши абз.4 резолютивної частини у наступній редакції:
«Стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (код ЄДРПОУ 40108646, м.Київ, вул. Федора Ернста,3, 03048) частину невиплаченого  посадового окладу починаючи з 01.03.2016 року по 30.06.2016 року на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 )  в сумі 280 грн.»
В іншій частині рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 05 березня 2020 року - залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови виготовлено 11.03.2021р. 

Головуючий у справі
суддя-доповідач:                                                             Ю.В. Осіпов 

Судді:                                                                            В.О. Скрипченко 

                                                                                      І.П. Косцова