ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/19287/19                                                           Суддя (судді) першої інстанції: Балась Т.П.
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2021 року                                                                          м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:
головуючого - судді            Ключковича В.Ю.,
суддів          Парінова А.Б.,                 
                                                                                                            Беспалова О.О.,
за участю 
секретаря судового засідання                    Вітчинкіної К.О.,
представника позивача                                                                     Яковлева О.С.,
представника ГУ ДПС у м. Києві                                                    Філімонова О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 грудня 2020 року (суддя Балась Т.П.) у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Люкстрейдкомпані Київ" до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві, Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкової вимоги,  рішення про опис майна у податкову заставу, зобов`язання вчинити дії, - 

                                                В С Т А Н О В И В:
Товариство з обмеженою відповідальністю "Люкстрейдкомпані Київ" звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві, Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, у якій просило:
- визнати протиправною та скасувати податкову вимогу №6767-10 від 05.09.2019, прийняту Головним управлінням ДПС у м. Києві;
- визнати протиправним та скасувати рішення про опис майна у податкову заставу №6767-10 від 05.09.2019, прийняте Головним управлінням ДПС у м. Києві, та як наслідок вилучити відповідні записи про обтяження майна податковою заставою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та з Державного реєстру обтяжень рухомого майна;
- визнати податкові зобов`язання ТОВ «Люкстрейдкомпані Київ» зі сплати податку на додану вартість за лютий 2015 року в сумі 2 092 130,00 грн. припиненими у зв`язку з їх виконанням;
- зобов`язати Головне управління ДПС у м. Києві та/або Головне управління ДФС у м. Києві привести у відповідність інтегровану картку платника ТОВ «Люкстрейдкомпані Київ» шляхом сторнування (зменшення) та/або скасування та/або списання:
- суми податкового боргу зі сплати податку на додану вартість за лютий 2015 року у розмірі 2 092 130,00 грн.;
- штрафних (фінансових) санкцій (штрафи) та пені, які виникли у зв`язку з несплатою такого податкового боргу за весь час нарахування та обліку;
- здійснити перерахунок платежів ТОВ «Люкстрейдкомпані Київ» з податку на додану вартість, які було зараховано в рахунок часткового зменшення податкового боргу зі сплати податку на додану вартість за лютий 2015 року.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 лютого 2020 року (набрало законної сили 21 вересня 2020 року) адміністративний позов задоволено частково; визнано протиправною та скасовано податкову вимогу прийняту Головним управлінням ДПС у м. Києві №6767-10 від 05.09.2019; визнано протиправним та скасовано рішення про опис майна у податкову заставу прийняте Головним управлінням ДПС у м. Києві №6767-10 від 05.09.2019; зобов`язано Головне управління ДПС у м. Києві привести у відповідність інтегровану картку платника ТОВ «Люкстрейдкомпані Київ» шляхом сторнування (зменшення) та/або скасування та/або списання суми податкового боргу зі сплати податку на додану вартість за лютий 2015 року у розмірі 2 092 130,00 грн., штрафних (фінансових) санкцій (штрафи) та пені. які виникли у зв`язку з несплатою такого податкового боргу за весь час нарахування та обліку; зобов`язано Головне управління ДПС у м. Києві здійснити перерахунок платежів ТОВ «Люкстрейдкомпані Київ» з податку на додану вартість, які було зараховано в рахунок часткового зменшення податкового боргу зі сплати податку на додану вартість за лютий 2015 року; у задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.
26.11.2020 Головним управлінням Державної податкової служби у м. Києві до суду подано заява про роз`яснення рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.02.2020. 
На обґрунтування заяви відповідач зазначає, що податковий орган не може внести зміни до інтегрованої картки ТОВ «Люкстрейдкомпані», оскільки дані про надходження, зокрема, податків відображаються в інтегрованій картці платника і реєстрі надходжень та повернень саме у день отримання від органів ДКС України відомостей про зарахування та повернення надміру сплачених платежів, при цьому в даній справі таких відомостей до податкового органу не надходило, кошти банком фактично не перераховані, звертає увагу суду на те, що у судовому рішенні відсутнє чітке визначення дій контролюючого органу щодо приведення у відповідність інтегрованої картки платника податків ТОВ «Люкстрейдкомпані Київ», а тому просить роз`яснити дане судове рішення.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 грудня 2020 року у задоволенні заяви Головного управління ДПС у м. Києві про роз`яснення рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.02.2020 відмовлено та у задоволенні клопотання представника ТОВ "Люкстрейдкомпані Київ" про встановлення судового контролю за виконанням рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.02.2020 у справі № 640/19287/19 - відмовлено.          
Не погоджуючись із вказаною ухвалою в частині відмови у задоволенні заяви Головного управління ДПС у м. Києві про роз`яснення рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.02.2020, Головне управління Державної податкової служби у м. Києві подало апеляційну скаргу, з підстав порушення судом першої інстанції норм процесуального права та неповного з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, в якій просить скасувати ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 14.12.2020 та надати чітке роз`яснення щодо виконання рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27.02.2020 по справі №640/19287/19.
В апеляційній скарзі відповідач вказує, що в судовому рішенні від 27.02.2020 відсутнє чітке визначення дій контролюючого органу щодо приведення у відповідність інтегрованої картки платника ТОВ «Люкстрейдкомпані Київ». 
Апелянт наголошує, що платник податків у вказаному випадку звільняється від відповідальності за несвоєчасне перерахування або неперерахування грошового зобов`язання, проте Податковий Кодекс України не звільняє платника податків від обов`язку сплати основної суми податкового зобов`язання або податкового боргу.
Також, апелянт зазначає, що моментом завершення переказу, в даному випадку являється момент зарахування суми переказу до відповідного бюджету, а виходячи з того, що відповідно до інформаційних систем контролюючого органу відсутні відомості про зарахування коштів, тобто фактично сплата відповідних платежів не відбулася, то відсутні підстави для внесення відомостей про сплату відповідних коштів.
Головного управління ДПС у м. Києві вказує, що податковий орган не може внести зміни до інтегрованої картки платника, оскільки дані про надходження, зокрема податків, відображаються в інтегрованій картці платника і реєстрі надходжень та повернень саме у день отримання від органів ДКС України відомостей про зарахування та повернення надміру сплачених платежів, а в даній справі таких відомостей до податкового органу не надходило, кошти банком фактично не перераховані.
Від позивача відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив.
У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю - доповідача, думку представника позивача та думку представника ГУ ДПС у м. Києві, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне.
Згідно ч. 2, 3 ст. 14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.
Згідно ч. 1 ст. 31 Закону України «Про виконавче провадження» у разі якщо викладена у виконавчому документі резолютивна частина рішення є незрозумілою, виконавець або сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду, який видав виконавчий документ, із заявою про роз`яснення відповідного рішення.
Відповідно до ч.ч.1, 2 статті 254 КАС України, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.
Отже, роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.
Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідповідають з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту.
Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнюючи чи унеможливлюючи його виконання.
Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення.
Так, суд апеляційної інстанції зазначає, що мотивувальна та резолютивна частини рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.02.2020 по справі №640/19287/19 викладені чітко та зрозуміло, судом першої інстанції дотримано вимоги ясності, визначеності судового рішення, таке не містить положень, які викликають суперечки під час його виконання.
Резолютивна частина рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.02.2020 по справі № 640/19287/19 викладена з використанням термінології, ґрунтуючись на діючих нормах права, що визначають як підстави зобов`язання, так і порядок його виконання.
В той же час, зі змісту заяви Головного управління Державної податкової служби у м. Києві вбачається, що фактично заявник не ставить під сумнів зрозумілість такого рішення, а просить встановити спосіб виконання судового рішення та висловлює свою незгоду із висновками суду по суті прийнятого рішення.
Колегія суддів зазначає, що такі доводи, викладені представником відповідача в заяві про роз`яснення судового рішення є, в свою чергу, доводами щодо фактичного оскарження рішення суду апеляційної інстанції, які такий може викласти в апеляційній скарзі на зазначене рішення і такі доводи не стосуються будь-яких неточностей рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.02.2020, а можуть бути підставою для її перегляду.
З апеляційної скарги підтверджується, що відповідачу зрозуміла суть судового рішення, однак, не зрозумілий порядок та механізм виконання судового рішення, що виключає можливість його роз`яснення в порядку ст.254 КАС України.
При цьому, суд апеляційної інстанції звертає увагу апелянта на висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 25.03.2020 у справі № 826/9288/18, де вказано, що відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом. Відповідно, у разі скасування вимоги про сплату податкового боргу, контролюючий орган повинен вчинити дії щодо відображення/коригування у особовій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.
Також, колегія суддів зауважує, що відсутність встановленого законодавчого механізму та дій уповноваженого державного органу, у ситуації, що склалася призводить не тільки до позбавлення прав власності позивача на належне йому майно (кошти), але і є фактично втручанням у мирне володіння позивачем його майном (коштами) без достатніх на те підстав, та може бути розцінено як порушення прав позивача, визначених ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
З огляду на зазначене у сукупності, колегія суддів вважає, що рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.02.2020 є зрозумілим і додаткового роз`яснення не потребує, а викладені у заяві відповідача підстави для роз`яснення рішення суду є безпідставними, оскільки із змісту заяви вбачається, що відповідачу зрозуміла суть судового рішення, однак, не зрозумілий порядок та механізм виконання судового рішення, що виключає можливість його роз`яснення в порядку ст.254 КАС України.
За викладених обставин, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції правомірно відмовив у задоволенні заяви про роз`яснення рішення від 27.02.2020.
Отже, доводи апеляційної скарги не знайшли своє підтвердження під час перегляду справи судом апеляційної інстанції та не можуть бути підставою для скасування ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 грудня 2020 року, адже така постановлена з дотриманням норм процесуального права.
Згідно ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції винесена з дотриманням норм матеріального та процесуального права, судом повно з`ясовано обставини справи, а доводи апеляційної скарги не спростовують правильність висновків суду першої інстанції, у зв`язку з чим підстав для скасування ухвали суду першої інстанції не вбачається.
Керуючись ст.ст. 308, 310, 312, 315, 316, 321, 322, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві залишити без задоволення.
Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 грудня 2020 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 11 лютого 2021 року.

Головуючий суддя                                                                              В.Ю. Ключкович

Судді                                                                                         А.Б. Парінов

                                                                                                                    О.О. Беспалов