Єдиний унікальний номер 234/19722/17 
Номер провадження 22-ц/804/116/21        

Єдиний унікальний номер 234/19722/17                                               Головуючий у 1 інстанції Здоровиця О.В.
Номер провадження 22-ц/804/116/21                                                                                 Доповідач Корчиста О.І.

ПОСТАНОВА
Іменем  України

09 лютого 2021 року    Донецький апеляційний суд у складі:

головуючого судді              Корчистої О.І.
суддів:    Космачевської Т.В., Мальованого Ю.М.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін  в приміщенні Донецького апеляційного суду в м. Бахмуті  цивільну справу №234/19722/17 за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією,
за апеляційною скаргою ОСОБА_1 ,
на рішення Краматорського міського суду Донецької області від 31 липня 2020 року,

                                                             встановив:

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ
У грудні 2017 року ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією.
В обґрунтування позовних вимог зазначило, що 04 червня 2014 року з відповідачем ОСОБА_1 укладено договір про користування електричною енергією №433, згідно з яким відповідач користувалась електричною енергією на власні побутові потреби за адресою: АДРЕСА_1 . 
20 жовтня 2017 року представниками енергопостачання за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено порушення ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» розкрадання електроенергії, а саме: самовільне підключення до електричної мережі поза приладом обліку з порушенням схеми обліку. 
За результатом перевірки 20 жовтня  2017 було складено Акт про порушення №2139000. Відповідно до проведеного позивачем розрахунку, згідно п. 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 №562, було нараховано суму не облікованої електричної енергії у розмірі 41523,31 гривень.
Просило стягнути з відповідача на користь ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго». заборгованість за електричну енергію, нараховану приладом обліку у сумі 41523,31 гривень  та судові витрати у розмірі 1600 гривень.

КОРОТКИЙ ЗМІСТ РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ
Рішенням Краматорського міського суду Донецької області від 31 липня 2020 року позов АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_5 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією задоволено.  Стягнуто солідарно з ОСОБА_1 на користь АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією, у розмірі 41523,31 гривень.  Стягнуто з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» витрати з оплати судового збору по 800  гривень з кожного.

КОРОТКИЙ ЗМІСТ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення Краматорського міського суду Донецької області від 31 липня 2020 року та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог. Вирішити питання про розподіл судових витрат.

УЗАГАЛЬНЕННЯ ДОВОДІВ ОСОБИ, ЯКА ПОДАЛА АПЕЛЯЦІЙНУ СКАРГУ
В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що суд не звернув увагу, що текст Акту про порушення №213900 має подвійне тлумачення в частині визначення виявленого порушення, не зрозуміло яке саме порушення виявлено, також, в порушення вимог п. 4.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ №562 від 04 травня 2006 року та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04 липня 2006 року за №782/12656 не заповнені графи «Точка на схемі, де було вилучено зразок кабелю», не указані заходи з ліквідації виявлених порушень і термін виконання.
Згідно п.3.1 Методики визначено, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у пп.5,6 п. 3.1, ця Методика застосовується за умови виявлення місця самовільного підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі.
Оскільки місце самовільного підключення електропроводки та і безпосередньо самовільна проводка працівниками Краматорського РЕМ не були виявлені, тому енергопостачальних не може використовувати вказаний Акт про порушення як доказ порушення споживачем ПКЕЕН (оскільки він складений в порушення п.4.6, 4.7, 4.8), тому відсутні підстави застосування положень методики, тому він є недійсним.
Розрахунок заборгованості є невірним, оскільки  визначений у розмірі 4,18 кВт ( 19 А * 0,22 кВ), а повинен був визначений у розмірі 2,42 кВт (11 А * 0,22 кВ), за період з 21 вересня 2017 року по 20 жовтня 2017 року.
Також, позивачем помилково здійснено розрахунок за останні три роки. 
Закон не звільняє власника будинку від відповідальності за порушення Правил особами, які проживають у його будинку з його відома та користуються послугами електропостачання.  
Вважає, що рішення не може ґрунтуватися на припущеннях, при звернені до суду з неї може бути стягнуто суму вартості не облікованої електричної енергії на підставі акту за період значно менший, чим заявлено позивачем, на підставі того, що з 27 липня 2019 року втратила чинність Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, та набрали чинності у новій редакції правила роздрібного ринку електричної енергії.

УЗАГАЛЬНЕННЯ ДОВОДІВ ТА ЗАПЕРЕЧЕНЬ ІНШІХ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
Відзив на апеляційну скаргу не надано.
Відповідно до частини 3 статті 360 ЦПК України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ
Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_2 з 16 жовтня 2012 року є власником житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .  
За вказаною адресою в період з 02 листопада 2012 року по 17 листопада 2017 року була зареєстрована відповідач ОСОБА_1 ..
Третя особа ОСОБА_3 з 06 листопада 2012 також зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . 
Між ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» та ОСОБА_1 04 червня 2014 був укладений договір №433 про користування електричною енергією в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , на ім`я ОСОБА_1 відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 . 
Згідно Акту про порушення №213900 від 20 жовтня 2017 року відповідачем ОСОБА_1 , порушено Правила користування електричною енергією: самовільне підключення електроустаткувань токоприймачів до електричної мережі з порушенням схеми обліку за адресою: АДРЕСА_1 .
Протоколом засідання комісії РЕМ від 23 жовтня 2017 року по розгляду актів про порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення (що діяли на момент виникнення спірних правовідносин) зафіксовано правомірність складеного акту про порушення Правил, та прийнято рішення про нарахування заборгованості за період з 22 жовтня 2014 року по 20 жовтня 2017 року за недораховану електричну енергію на суму 41523, 31 гривень. 

ПОЗИЦІЯ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ
Апеляційна скарга ОСОБА_1    підлягає залишенню без задоволення.

МОТИВИ, З ЯКИХ ВИХОДИВ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД, ТА ЗАСТОСОВАНІ НОРМИ ПРАВА
Відповідно до частини 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. 
У частині 3 статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Згідно частин першої, другої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Відповідно до частини 13 статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Відповідно до частини 1 статті 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного провадження, з особливостями, встановленими цією главою. Відповідно до ч. 3 цієї статті розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 цього Кодексу.
Відповідно до частини 1 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не  підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Згідно  з частиною  першою, другою та п`ятою стаття 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повного і всебічного з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Вказаним вимогам закону рішення суду першої інстанції відповідає.
Задовольняючи  позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем доведено факт самовільного підключення до мереж постачання електроенергії житлового будинку та використання не облікованої електроенергії за адресою: АДРЕСА_1 , тому нараховані збитки підлягають стягненню з відповідачів у солідарному порядку.
Такі висновки суду першої інстанції відповідають наявним в матеріалах справи письмовим доказам та встановленим обставинам.
Відповідно до частини першої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно частини першої  статті 81  ЦПК України  кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу свої вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.
Згідно частини п`ятої статті 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.
Згідно частини шостої  статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. 
Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією для населення, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року №562.
Згідно із ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливо лише на підставі договору про постачання енергії.
Споживач енергії зобов`язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії.
Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач.
Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією, виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.
Споживач забезпечує безперешкодний доступ відповідальних представників енергопостачальника, підприємства, що здійснює передачу електричної енергії, до власних електричних установок для контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого порядку.
Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Згідно із ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Пунктами 48, 53 Правил користування електричною енергією для населення передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. У разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається розглядається комісією з розгляду актів, споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.
Абзацами 7, 9, 10 п. 53 Правил користування електричною енергією для населення визначено, що рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ України від 04 травня 2006 року № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами користування електричною енергією. У разі відмови споживача від сплати не облікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення).
Встановлено, що ОСОБА_2 з 16 жовтня 2012 року є власником житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 . 
За вказаною адресою в період з 02 листопада 2012 року по 17 листопада 2017 року була зареєстрована відповідач ОСОБА_1 .
Третя особа ОСОБА_3 з 06 листопада 2012 року також зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . 
Між ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» та ОСОБА_1 04 червня 2014 року було  укладено договір №433 про користування електричною енергією в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , згідно якого ОСОБА_1 зокрема зобов`язалася відповідати за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. На ім`я ОСОБА_1 відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 . 
20 жовтня 2017 року було складено Акт про порушення №213900 від 20 жовтня 2017 року (за участю відповідача - ОСОБА_1 ), згідно з яким в будинку за адресою: АДРЕСА_1 зафіксовано порушення Правил користування електричною енергією: самовільне підключення електроустаткувань токоприймачів до електричної мережі з порушенням схеми обліку, виявити яке при проведенні контрольного огляду було неможливим, шляхом встановлення розетки з прихованою проводкою. Споживач відмовився від часткового демонтажу конструкцій для виявлення місця самовільного підключення. З даним Актом про порушення ОСОБА_1 була згодна, про що залишила відмітку в Акті.
До акту додано схему електропостачання споживача, в якій зазначено місце підключення проводки поза приладом обліку та спосіб її облаштування. 
Отже, факт порушення споживачами Правил мав місце та зафіксований в установленому порядку. 
Як вбачається зі змісту Акту про порушення від 20 жовтня 2017 за № 213900 в будинку за адресою: АДРЕСА_1 мало місце саме приховане приєднання до електричної мережі (прихованою електропроводкою) яку можна було виявити лише під час технічної перевірки, а не під час контрольних оглядів, що й було зазначено представниками позивача в акті про порушення (виявити порушення під час контрольного огляду неможливо), адже виявити факт прихованого підключення (прихованою електропроводкою) надалось можливим лише з використанням спеціального технічного засобу токовимирювальної штанги ШПЦ-2А.
Зазначене порушення не було спростовано відповідачем, а доводи апеляційної скарги щодо невстановлення безоблікового споживання електроенергії, на думку апеляційного суду є неспроможними.
Відповідно до п. 35, п. 37 Правил користування електричною енергією для населення електропостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку, вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією, тимчасово припинити постачання електричної енергії або відключати споживача від мережі без його згоди у разі самовільного підключення до електричної мережі, розкрадання електричної енергії.
Згідно із ч. 1 ст. 229 ЦПК України суд під час розгляду справи повинен безпосередньо дослідити докази у справі: ознайомитися з письмовими та електронними доказами, висновками експертів, поясненнями учасників справи, викладеними в заявах по суті справи, показаннями свідків, оглянути речові докази.
Апеляційний суд приходить до висновку, що факт безоблікового споживання електроенергії згідно Акту про порушення від 20 жовтня 2017 за №213900 в будинку за адресою: АДРЕСА_1 , який було виявлено під час перевірки працівниками 20 жовтня 2017 року та відображено в акті № 213900, підтверджено матеріалами справи. 
Зазначений акт є відповідним доказом порушення споживачем ПКЕЕН та надає підстави для стягнення збитків, завданих безобліковим використанням електричної енергії.
Відповідно до протоколу від 23 жовтня 2017 засідання комісії РЕМ по розгляду актів про порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення (що діяли на момент виникнення спірних правовідносин) зафіксовано правомірність складеного акту про порушення Правил, та прийнято рішення про нарахування заборгованості за період з 22 жовтня 2014 по 20 жовтня 2017 за недораховану електричну енергію на суму 41523, 31 гривень. 
Встановлено, що нарахування за невраховану електроенергію відповідач здійснив на підставі договору № 433 від 04 червня 2014 (пункт 20), воно є платою за поставлену електричну енергію. Розмір нарахування за недовраховану електроенергію визначається згідно із ПКЕЕ та відповідно до Методики за встановленими нею формулами.
Відповідно до п. 42 Правил споживач електричної енергії зобов`язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об`єкті споживача; невідкладно повідомляти електропостачальника про недоліки в роботі приладу обліку, узгоджувати з електропостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності.
Апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції щодо правомірності складання акту від 20 жовтня 2017 року та проведення на підставі нього розрахунку збитків, що відповідає положенням Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 і Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ України від 04 травня 2006 року № 562, оскільки в ході перевірки дотримання позивачем Правил було виявлене їх порушення, а саме самовільне підключення електроустановок до електричної мережі іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.
Визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН регламентується розділом 3 Методики.
Як зазначено в п. 3.1. ця Методика застосовується на підставі акту про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН, а саме: 5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку; 6) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника.
Розрахунок вартості не облікованої електричної енергії проводиться відповідно до п.3.3. Методики, згідно з яким, якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилася) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки (п.п. «а» п.3.3.).  
Погоджуючись з правомірністю протоколу засідання комісії РЕМ по розгляду актів про порушення ПКЕЕН № 1896 від 23 жовтня 2017 року, апеляційний суд враховує ті обставини, що об`єм та вартість недорахованої електроенергії в сумі 41523,31 гривень, яка належить до сплати ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , визначені відповідно до Методики.
Безпідставним є і посилання в апеляційній скарзі на те, що оскільки не знайдено місце самовільного підключення, ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» безпідставно складено акт та проведено нарахування обсягу та вартості не облікованої електричної енергії по акту від 20 жовтня 2017 року, оскільки відсутня технічна можливість виявити місце самовільного підключення, споживач відмовився від демонтажу конструкції для виявлення місця самовільного підключення. 
Про ці обставини зазначено в акті про порушення ПКЕЕН № 213900 від 20 жовтня 2017 року, який підписано ОСОБА_1 без зауважень.
Отже, в ході перевірки споживання електричної енергії ОСОБА_1 представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» була встановлена мережа самовільного підключення електроустановок до електричної мережі іншого споживача, тобто в межах експлуатаційної відповідальності споживача ОСОБА_1 , що також відображено на схемі, з якою погодилась відповідач та ніяких зауважень і з цього приводу, не внесла до акту про порушення ПКЕЕН.
За таких обставин, погодитися з доводами апеляційної скарги щодо неправомірності нарахування вартості спожитої, але не врахованої приладом обліку електроенергії, з посиланням на не встановлення місця самовільного підключення, не можливо.
Отже, погодившись з правомірністю складання акту від 20 жовтня 2017 року про порушення ПКЕЕН та рішення комісії РЕМ по розгляду актів про порушення ПКЕЕН № 1896 від 23 жовтня 2017 року, та не встановивши порушень Правил ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» під час взаємовідношень зі споживачем ОСОБА_1 , суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про задоволення позову ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго».
Посилання в апеляційній скарзі на те, що суд першої інстанції повинен був застосовувати у даній справі «Правила роздрібного ринку електричної енергії», затверджені постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 14 березня 2018 року №312, є безпідставними, оскільки на час виникнення спірних правовідносин вони не набрали чинності.
Суд першої інстанції всебічно і повно з`ясував обставини справи, що мають значення для справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні. Судом постановлено обґрунтоване рішення з дотриманням вимог матеріального і процесуального права, тому підстав для його скасування немає.
Доводи апеляційної скарги і зміст оскаржуваного судового рішення не дають підстав для висновку про те, що судом допущено порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, яке призвело до неправильного вирішення справи.
Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін та інші проти України» (Seryavin and Others v. Ukraine) рішення від 10 лютого 2010 року).

ВИСНОВКИ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ
Згідно статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Апеляційний суд приходить до висновку, що оскаржуване судове рішення суду першої інстанції відповідає вимогам закону й підстави для його скасування відсутні.

РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ
Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України суд апеляційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.
Оскільки апеляційну скаргу залишено без задоволення, підстав для нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої та апеляційної інстанції, немає.

Керуючись ст. 367,369, 374, 375,381, 382 ЦПК України, апеляційний суд,

                                                     постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Рішення Краматорського міського суду Донецької області від 31 липня 2020 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення  шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий                  О.І. Корчиста

Судді:                     Т.В. Космачевська 

                                                                                                                   Ю.М. Мальований