Ухвала
13 січня 2021 року
м. Київ
справа № 757/35026/19-к
провадження № 51-126ск21
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого            ОСОБА_1 ,
суддів:                       ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_4 на ухвалу Київського апеляційного суду від 15 грудня 2020 року про повернення апеляційної скарги,
встановив:
У касаційній скарзі ОСОБА_4 порушує питання про перевірку указаного судового рішення у касаційному порядку.
Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК), суд касаційної інстанції дійшов висновку, що скаргу подано без додержання вимог п. 4 ч. 2 та частин 3, 6 цієї статті.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 427 КПК, касаційна скарга повинна містити обґрунтування заявлених скаржником вимог із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судових рішень. В обґрунтуванні обов`язково слід навести мотиви, чому особа вважає рішення незаконним, тобто в чому полягає неправильність застосування норм матеріального і/або процесуального права.
Згідно ч. 1 ст. 438 КПК підставами для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції є лише: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (ст. 412 КПК), неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність (ст. 413 КПК) чи невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого (ст. 414 КПК). 
Тому, скаржник, заперечуючи законність судового рішення, має конкретно вказати у чому полягають допущені, на його думку, істотні порушення норм права, які відповідно до ст. 438 КПК є підставами для скасування оспорюваного рішення, тобто навести правове обґрунтування заявлених вимог.
Однак, всупереч наведеним положенням процесуального закону, ОСОБА_4 у касаційній скарзі не зазначає яких саме порушень допустився суд апеляційної інстанції та не обґрунтовує у чому саме ці порушення полягали, як вони вплинули на законність й обґрунтованість постановленого судом рішення, і чому ці порушення слід відносити до підстав для скасування касаційним судом ухвали суду апеляційної інстанції, згідно з ч. 1 ст. 438 КПК.
При цьому, скаржник допускається суперечностей у касаційній скарзі, оскільки зазначає, що суддя Київського апеляційного суду ухвалою від 15 грудня 2020 року винесла неправосудне рішення, яким відмовила у відкритті апеляційного провадження за його скаргою на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 11 листопада 2020 року, тоді як оскаржуваною ухвалою, на підставі п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК його апеляційну скаргу на вказану ухвалу слідчого судді – повернуто особі яка її подала.
Крім того, як вбачається зі змісту касаційної скарги, ОСОБА_4 фактично не погоджується з ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 11 листопада 2020 року та наводить доводи щодо її незаконності, що в силу статей 310, 424КПК не є предметом перевірки суду касаційної інстанції. 
Також, відповідно до ч. 3 ст. 427 КПК, якщо особа не бажає брати участь у касаційному розгляді, вона зазначає про це в касаційній скарзі. Однак подана касаційна скарга не містить жодних застережень щодо цієї обставини.
Крім того, скаржником до касаційної скарги не долучено її копії з додатками в кількості необхідній для надіслання всім учасникам судового провадження, як це передбачено ч. 6 ст. 427 КПК. 
Наявність цих недоліків, зважаючи на те, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах касаційної скарги, перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження.
Таким чином, оскільки касаційна скарга не відповідає вимогам, передбаченим          ст. 427 КПК, Верховний Суд вважає за необхідне, на підставі ч. 1 ст. 429 КПК, залишити касаційну скаргу без руху та встановити строк для усунення допущених недоліків, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали особою, яка подала касаційну скаргу.
На підставі викладеного та керуючись ч. 1 ст. 429 КПК, Суд
постановив:
Касаційну скаргу ОСОБА_4 на ухвалу Київського апеляційного суду від 15 грудня 2020 року про повернення апеляційної скарги, залишити без руху та надати йому десятиденний строк для усунення недоліків із дня отримання копії ухвали.
У разі неусунення зазначених в ухвалі недоліків в установлений строк скаргу буде повернуто особі, яка її подала.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:
 
ОСОБА_1                         ОСОБА_2                          ОСОБА_3