Ухвала                                   
 
29 березня 2021 року
м. Київ
 
справа № 760/13046/19
провадження № 61-3823св20 
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: 
Усика Г. І. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Ступак О. В.,
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу  ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 30 січня 2020 року у складі колегії суддів: Заришняк Г. М., Мараєвої Н. Є., Рубан С. М.,
 
ВСТАНОВИВ:
 
У травні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до  ОСОБА_2 , третя 
особа - ОСОБА_3 , про усунення перешкод у здійсненні права власності, визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, виселення та зняття з реєстраційного обліку.
 
Короткий зміст ухвалених судових рішень судів попередніх інстанцій 
 
Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 17 вересня 2019 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково.
 
Усунуто ОСОБА_1 перешкоди у здійсненні права власності щодо квартири АДРЕСА_1 .
 
Виселено ОСОБА_2 із квартири АДРЕСА_1 . 
 
У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.
 
Постановою Київського апеляційного суду від 30 січня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково. 
 
Рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 17 вересня 2019 року в частині задоволених позовних вимог ОСОБА_1 скасовано та ухвалено в цій частині нове судове рішення про відмову у задоволенні позову. 
 
В решті рішення суду першої інстанції залишено без змін.
 
Короткий зміст доводів касаційної скарги
 
У лютому 2020 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга 
 ОСОБА_1 , у якій він просив постанову Київського апеляційного суду від 30 січня 2020 року скасувати та залишити в силі рішення суду першої інстанції, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права, зокрема суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновків 
щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладених 
у постановах Верховного Суду України від 15 травня 2017 року у справі 
№ 734/387/15-ц (провадження 6-2931цс16), від 27 травня 2017 року (провадження 6-92цс15), від 29 листопада 2017 року у справі № 753/481/15-ц (провадження 6-3113цс16) та Верховного Суду у постановах від 12 вересня 
2018 року у справі № 727/11132/14-ц (провадження 61-22201св18) від 27 лютого 2019 року у справі № 357/7940/16-ц (провадження 61-25704св18), від 14 серпня 2019 року у справі № 702/101/18 (провадження 61-42856св18) від 09 жовтня 
2019 року у справі № 695/2427/16-ц (провадження 61-29520св18), від 09 жовтня 2019 року у справі № 523/12186/13-ц (провадження 61-17372св18), та порушення норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи.
 
Рух справи у суді касаційної інстанції
 
Ухвалою Верховного Суду від 17 березня 2020 року відкрито касаційне провадження та витребувано справу з місцевого суду.
 
Справа надійшла до Верховного Суду 10 квітня 2020 року.
 
Нормативно-правове обгрунтування 
 
За змістом частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
 
Згідно з частиною п`ятою статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.
 
Заслухавши доповідь судді-доповідача, суд приходить до висновку, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.
 
Щодо виклику у судове засідання учасників справи
 
У квітні 2020 року до Верховного Суду надійшло клопотання ОСОБА_2 про розгляд справи з викликом сторін.
 
Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
 
Абзац другий частини першої даної статті визначає, що у разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.
 
Таким чином, питання виклику учасників справи у судове засідання суд вирішує з урахуванням конкретних обставин справи та встановленої необхідності надання пояснень учасниками справи.
 
Положення частин п`ятої та шостоїстатті 279 ЦПК України, якою врегульовано порядок розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження в суді першої інстанції, не застосовуються при касаційному розгляді, оскільки суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права та не вирішує питань доказування у справі і не встановлює обставин справи.
 
Відповідно до частини тринадцятоїстатті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.
 
При обговоренні доповіді судді-доповідача про проведені підготовчі дії та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення, колегія суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду дійшла висновку про відсутність необхідності виклику у судове засідання учасників справи для надання ними пояснень та про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні). Копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.
 
З огляду на те, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, суд інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.
 
Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справа підлягає розгляду колегією у складі п`яти суддів.
 
Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34,  частиною п`ятою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
 
УХВАЛИВ:
 
У задоволенні клопотання ОСОБА_2 про розгляд справи з викликом сторін відмовити.
 
Справу за позовом  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_3 , про усунення перешкод у здійсненні права власності, визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, виселення та зняття з реєстраційного обліку, за касаційною скаргою  ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 30 січня 2020 року, призначити до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторінза наявними у ній матеріалами.
 
Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:                                                                                     Г. І. Усик
 
І. Ю. Гулейков
 
О. В. Ступак