У Х В А Л А
 
02 березня 2021 року
м. Київ
Справа № 9901/396/19
Провадження № 11-67заі21
Суддя Великої Палати Верховного Суду Анцупова Т. О., 
перевірила матеріали апеляційної скарги  ОСОБА_1 на рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 25 січня 2021 року у справі № 9901/396/19 за позовом  ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправним рішення,
УСТАНОВИЛА:
26 липня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду як суду першої інстанції з позовом до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - ВККС України), в якому просив визнати протиправним та скасувати рішення ВККС України від 20 липня 2018 року № 1275/ко-18 щодо визначення результатів кваліфікаційного іспиту, відмови у допуску до другого етапу кваліфікаційного оцінювання та визнання ОСОБА_1 таким, що не відповідає займаній посаді судді Зачепилівського районного суду Харківської області.
Рішенням Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 25 січня 2021 року у задоволенні позову відмовлено.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивач 23 лютого 2021 року звернувся до Великої Палати Верховного Суду з апеляційною скаргою.
Відповідно до частини третьої статті 292 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) Велика Палата Верховного Суду переглядає в апеляційному порядку судові рішення Верховного Суду, ухвалені ним як судом першої інстанції.
Перевіряючи апеляційну скаргу на відповідність вимогам процесуального закону, які діяли на час її подання, суд дійшов висновку про залишення її без руху з наступних підстав.
Згідно із пунктом 1 частини п`ятої статті 296 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.
В порушення зазначених вимог документ про сплату судового збору або копій документів, які надають пільги щодо його сплати, не додано.
Одночасно із апеляційною скаргою позивачем заявлено клопотання про звільнення або відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції. Клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_1 був вимушений зареєструватися в органах Державної служби зайнятості як безробітний та за рахунок коштів Фонду соціального страхування на випадок безробіття у 2019 - 2020 роках опанував робітничу професію «токар». З 14 вересня 2020 року знайшов роботу токаря другого розряду на ПрАТ «ХМЗ» Плінфа», проте кошти отримані в якості заробітної плати витрачаються ним не виключно на себе, а й на потреби сім`ї, також позивач зазначає, що виховує малолітнього сина. На підтвердження цих обставин позивач додає копії трудової книжки, довідки ПрАТ «ХМЗ» Плінфа» про сукупний нарахований дохід за вересень-грудень 2020 року, свідоцтва про народження дитини. 
За приписами частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
При цьому, відповідно до частин першої, другої статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Згідно з частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:
1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або
2) позивачами є:
а) військовослужбовці;
б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;
в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;
г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;
ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або
3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Частиною другою цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Отже, підстави звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення чітко врегульовані законом.
Особа, яка звертається до суду, має право подати відповідне клопотання, у якому навести обставини щодо її майнового стану, за наявності підстав, з якими закон пов`язує можливість реалізації судом повноважень зменшити тягар судових витрат стосовно сплати судового збору. Такі обставини мають бути підтверджені належними, допустимими, достатніми та достовірними доказами.
Умови, визначені у пункті 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», можуть застосовуватися лише до фізичних осіб, котрі перебувають у такому фінансовому стані, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру їх річного доходу.
Суд звертає увагу скаржника, що з метою розгляду клопотання про звільнення від сплати судового збору з урахуванням майнового стану сторони, до суду мають бути подані відповідні докази за попередній календарний рік (тобто, якщо клопотання про звільнення від сплати судового збору подано у 2021 році, то до нього додаються докази щодо майнового стану сторони у 2020 році, які охоплюють період з 01 січня 2020 року по 31 грудня 2020 року).
Водночас на підтвердження свого майнового стану скаржник надає копію довідки ПрАТ «ХМЗ» Плінфа» про нарахований дохід у 2020 році за вересень-грудень, що не може визнаватись належним та достатнім доказом підтвердження розміру річного доходу скаржника. 
Окрім цього, в клопотанні про звільнення або відстрочення сплати судового збору скаржник зазначає некоректну суму судового збору, яка підлягає сплаті за його апеляційну скаргу.
Згідно із підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
На підставі підпункту 2 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.
Позовна заява подана ОСОБА_1 у 2019 році та містить одну вимогу немайнового характеру.
Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» станом на 01 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1921 грн.
Отже, розмір судового збору за подання апеляційної скарги у цій справі становить 1152,60 грн (768,40 грн х 150 %).
Судовий збір необхідно сплатити за такими реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102;код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007; код класифікації доходів бюджету; 22030102; найменування податку, збору, платежу: Судовий збір (Верховний Суд, 055); призначення платежу - *;101; _ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом  (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Верховний Суд (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.
Частиною 2 статті 298 КАС України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, установлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 КАС України.
Відповідно до статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання передбачених вимог, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
Оскільки апеляційну скаргу подано без додержання вимог, встановлених КАС України, таку скаргу слід залишити без руху та надати скаржнику десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення скарги без руху для усунення зазначених вище недоліків.
Водночас Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що 17 липня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 731-IX від 18 червня 2020 року (далі - Закон № 731-IX), яким внесено зміни до Господарського процесуального кодексу, Цивільного процесуального кодексу та КАС України.
Пунктом 3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України, в редакції Закону № 731-IX, передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.
Ураховуючи викладене та керуючись статтями 133, 296, 298, пунктом 3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України, суддя
УХВАЛИЛА:
1. Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 на рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 25 січня 2021 року у справі № 9901/396/19 - залишити без руху.
2. Надати особі, яка подала апеляційну скаргу, десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків, зазначених у її мотивувальній частині.
3. Роз`яснити, що відповідно до пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України, в редакції Закону України від 18 червня 2020 року № 731-ІХ, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.
Ухвала набирає законної сили з моменту підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                     Т. О. Анцупова